ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk483 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk483 om vissa skattefrågor som rör boendet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Bo262 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om schabloniserat boavdrag vid taxeringen för hyrans räntedel för hyresgäster, 2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i kommunalskattelagen att skattefri avsättning kan ske till en underhållsfond för flerbostadshus, 3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i kommunalskattelagen att vissa underhållskostnader för småhus blir avdragsgilla, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att samma reavinstbeskattning bör gälla för småhus och bostadsrätt i enlighet med motionen, 5. att hos regeringen begär förslag om ändrad fastighetsbeskattning i enlighet med motionen.
mot · GB02Sk484 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk484 av () om bilreseavdragen m. m. 1987/88 Sk484491 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:T439 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändring av reglerna avseende avdrag för resa till och från arbetet, i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de negativa konsekvenser tjänstebilsbeskattningen kan få för trafiksäkerheten och den svenska bilindustrin.
mot · GB02Sk487 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk487 av m. fl. (c) om skogsvårdsavgiften Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo314 hemställs att beslutar att skogsvårdsavgiften upphör fr. o. m. . () () () () ()
mot · GB02Sk488 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk488 av m. fl. om realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: Bo432 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av reavinstbeskattning av bostadsrätter. () () () () ()
mot · GB02Sk489 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk489 av m. fl. (m) om avdragsrätten för underhåll till barn, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88 :So642 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till en förbättrad avdragsrätt för underhållsskyldiga föräldrar, 2. att hos regeringen begär förslag innebärande att vid beräkning av tidsvinst vid resa till och från arbetet med bil jämfört med resa med allmänna kommunikationer får inräknas också den tid det tar att lämna och hämta barn på daghem, fritidshem och liknande, 3. att hos regeringen begär en skyndsam översyn av existensminimireglerna i enlighet med vad som i motionen anförts i syfte att stärka barnfamiljernas ekonomiska ställning. () () () () () () ()
mot · GB02Sk490 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk490 av m. fl. (fp) om bostadsbeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A492 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det fortsatta arbetet med utformningen av bostadsbeskattningen bör inriktas bl. a. på att skapa en större regional rättvisa. () () () (fp () () (fp) ()
mot · GB02Sk491 · 1988-01-25 00:00:00 — 1987/88 :Sk491 av och (m, fp) om avdrag för felparkeringsavgifter i vissa fall Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:T440 hemställs att beslutar att kommunalskattelagens § 20 ändras så att parkeringsavgifter, som hyrbilsföretagen inte lyckas driva in, får bokföras som kostnad i rörelsen.
mot · GB02Sk501 · 1988-01-11 00:00:00 — av m. fl. (m) om tullförrättningsavgiften beslöt med 168 röster mot 154 att införa s. k. tullförrättningsavgift att uttagas på icke ordinarie arbetstid. De borgerliga partierna röstade således mot förslaget och motiveringen var bl. a. att avgiften, som i verkligheten är en skatt, utgör en skadlig kostnadsbelastning på näringslivet samt går emot andan i GATT-stadgan som förbjuder importoch exportavgifter i statsfinansiellt syfte. (tog 1986 avstånd från beslut att införa en avgift på på värdet av alla till importerade varor.) Vidare är tullförrättningsavgiften inte konkurrensneutral mellan olika transportföretag och transportmedel, varjämte avgiften kommer att leda till ett ryckigare transportflöde med negativa verkningar inte minst på miljön. De nya bestämmelserna trädde i kraft sedan generaltullstyrelsen efter samråd med kommerskollegium och utfärdat föreskrifter . (Det kan noteras att yttrandet från RRV är daterat efter .) Bestämmelserna har varit i kraft , och förutom kostnadsfördyringen för näringslivet har redan flera andra nackdelar visat att det är motiverat med en översyn. Normal expeditionstid enligt generaltullstyrelsens definition (07.00-16.00 måndag-fredag) är inte anpassad till näringslivets nuvarande trafiksystem. Det beräknas att två tredjedelar av gränspasseringarna för flygoch färjetrafik sker utanför denna tidsram. SJ debiteras ingen förrättningsavgift för sina järnvägstransporter, utan man sköter själv tullklareringen utan tullens medverkan. Detta innebär ett avsteg från konkurrensneutraliteten. Konkurrensen snedvrids också genom varierande debiteringsprinciper mellan både orter och trafikslag. Tullupplag har rätt att själva lämna ut sitt gods och då utgår ingen tullförrättningsavgift. Tullen i har emellertid inte avhänt sig denna rätt varigenom importgodset belastas med dubbel avgift. På sköter SAS exportklareringen, och exportanmälan lämnas till tullen först och någon avgift utgår således inte. Speditörer (transportörer) debiterar allt gods med en avgift/sändning även om klareringsker under normal tulltid. Motiveringen är att man inte har praktiska möjligheter att dela upp godset efter klareringstid. 1 1987/88.3 sami. Rättelse: s. 8 rad 2-4 ny text importören har då ingen möjlighet att identifiera avgiften till en särskild sändning eller till en särskild tidpunkt. Detta är självfallet inte acceptabelt med tanke på företagens behov av intern redovisning. Ytterligare en effekt av tullförrättningsavgiften är att beslutat att införa en liknande avgift gentemot och . Motiveringen var att infört avgiften och och har samma tullstationer. Den norska taxan är dock enklare än den svenska. Enligt vår uppfattning bör hos regeringen begära en snabb översyn av reglerna för tullförrättningsavgift syftande till att eliminera de i motionen angivna missförhållandena. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en snabb översyn av reglerna för tullförrättningsavgift i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1987/88 Sk501
mot · GB02Sk504 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk504 om avskaffande av reseskatten mellan och Röros I är turismen en basnäring och vintersäsongen är därför av största betydelse för näringen. Det är många olika faktorer som påverkar lönsamheten. Vissa är påverkbara, andra inte. Kommunikationerna är av allra största betydelse. Turistföretagen måste vara lättillgängliga. Det är en avgörande faktor när människor väljer turistmål. Konkurrensen från är påtaglig på grund av de goda flygförbindelserna och de relativt korta avstånden från till kontinenten. Det görs stora regionalpolitiska satsningar för att stimulera utvecklingen i Norrlandslänen. Alla insatser ger inte det goda resultat som åsyftas. När det gäller kommunikationer är alla förbättringar av stort värde. består till större delen av familjeägda turistanläggningar. Kringliggande service är helt beroende av denna näring. Här är åtgärder som förbättrar kommunikationerna av speciellt stor betydelse, eftersom järnväg saknas. Turisterna är därför helt beroende av den egna bilen för att nå den hyrda stugan eller hotellet. Det innebär långa resor, alltför långa anser en del, och resmålet blir i stället . Bra flygförbindelser skulle naturligtvis göra västra betydligt attraktivare som turistmål. I Röros, endast från , finns flygfält som har tillräcklig kapacitet för charterresor från t. ex. och . På grund av den relativt korta flygsträckan innebär reseskatten på en alltför stor ökning av flygpriset till Röros. Ett borttagande av reseskatten mellan och Röros borde vara en åtgärd som blir betydelsefull och har en positiv inverkan på det arbete som bedrivs för att förbättra transporterna på denna sträcka. Med tanke på det nordiska samarbetet bör det även finnas skäl att helt avskaffa reseskatten inom . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om avskaffande av reseskatten mellan och Röros.
mot · GB02Sk505 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk505 av m. fl. (fp) om mervärdeskattereglerna vid entreprenader Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Fi501 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mervärdeskatteregler vid entreprenader. () () () () () () () - v^v'! - n-v: vH! - C /V, ' :$ ..... -'i . ,>" ' .' ' X-.^-vVv"; ">V V- /-* - r4"' -t ' i- v" V- . - - , '- .'' .. -- !>." v-v ;V.v' , i-r:;vr: "''...V-",. : * : '-£ ',?£; v*-**. : ^^ " ?ä> "f- v ..v* k>.k -:sm.w-' iv -mm
mot · GB02Sk508 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk508 av () om hundskatten När man 1924 genomförde hundskatten var skälet att man ville försöka bekämpa den fruktade sjukdomen vattuskräck eller rabies genom att begränsa antalet löst kringdrivande hundar. Därmed upphävdes den gamla hundskatteförordningen. Eftersom det varierar vilken hundskatt man tar ut i våra kommuner så varierar också argumenten för att ta ut hundskatt. Det verkliga skälet är att man har det som en inkomstkälla till kommunen. Några kommuner har dock noterat att de administrativa kostnaderna är större än inkomsterna. pågår en debatt vilka möjligheter det borde finnas att differentiera hundskatten, exempelvis för äldre personer som lever ensamma i glesbygd. Det vore rimligt att sådana grupper av människor kunde bli undantagna från kravet att betala hundskatt. Någon möjlighet till undantag medges inte . För personer som har hund utanför de direkta tätorterna är det svårt att hävda att man har glädje av de åtgärder man vidtar t. ex. i form av hundrastgårdar. Man kan ibland fråga sig om hundägarna har någon större glädje av den skatt man betalar ens i tätorterna. Det är dags att se över vilka kostnader hundskatten används till. Vilken service hundägarna har, samt om det verkligen är någon vinst för kommunerna eftersom administrationskostnaderna också ökar. Med ledning av ovanstående hemställs att begär att regeringen låter utreda formerna för fortsatt beskattning av hundar samt möjligheter att differentiera skatten.
mot · GB02Sk509 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk509 av m. fl. om ökat skatteuttag från den elkraftsproducerade vattenkraften för utvecklingsinsatser i skogslänen Trots den allmänt positiva utvecklingen, som kännetecknat landet i sin helhet, är tillväxten fortfarande ojämnt fördelad. Även om den ekonomiska utvecklingen varit god med en ökning av sysselsättningen i hela landet, finns det orter och regioner med bestående stora problem. Det gäller särskilt i skogslänen med bl. a. stora inomregionala obalansproblem. För att ta till vara de tillväxtmöjligheter som finns i dessa regioner bör särskilda insatser göras för att bygga upp en bättre fungerande infrastruktur. Länsstyrelserna i skogslänen skulle kunna spela en betydligt aktivare roll om länen kunde tillföras ytterligare medel för utvecklingsinsatser i de mest utsatta områdena i länen. En åtgärd som skulle ge skogslänen en möjlighet att mer aktivt angripa de inomregionala obalansproblemen är att genom ett ökat skatteuttag på den elkraftsproducerade vattenkraften tillföra skogslänen ytterligare medel för sådana utvecklingsinsatser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattemedel från den elkraftsproducerade vattenkraften för utvecklingsinsatser i skogslänen. () () () ()
mot · GB02Sk510 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk510 av förste vice talman () om slopande av moms vid införsel av vissa kulturföremål Lagen om utförsel av kulturföremål kom enligt förarbetena till för att skydda vårt kulturarv och förhindra att värdefulla konstföremål, möbler, handskrifter m. m. förs ut ur landet. förhindrar mervärdeskattelagen återförandet till av sådana värdefulla möbler, tavlor etc. som redan lämnat landet. Det rimliga borde i stället vara att stimulera de utrikes ägarna att sälja sådana konstföremål, möbler m.m. som utgör en del av det svenska kulturarvet, tillbaka till . Vill en engelsman eller utflyttad svensk föra hit sin Hauptbyrå, Roslinmålning, Mariebergsfajans eller dylikt drabbas han redan vid gränsen av en avgift på av föremålets värde. Vi bestraffar alltså dem som vill föra in samma sorts föremål som vi vill hindra andra från att föra ut. Undantog man i mervärdeskattelagstiftningen de kategorier konstföremål som omfattas av utförsellagen från moms vid införsel skulle det med all sannolikhet leda till ett inflöde av värdefulla svenska kulturföremål, vilket borde stämma överens med lagstiftarens intentioner. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om undantagande från moms vid införsel av sådana kulturföremål som omfattas av lagen om utförsel av kulturföremål.
mot · GB02Sk511 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk511 av () om beräkningen av accis på personbilar Accisen är en försäljningsskatt på nya bilar. tar man ut . per kilo på bilens tjänstevikt i accis. Syftet tycks endast vara att ge staten inkomster. Skattens nuvarande utformning ger ingen stimulans åt medborgarna att vid köp av bil prioritera energisnålhet och därmed miljövänlighet. Genom att skatten tas ut per kilo kan en liten sportbil såsom en , med extremt stor motorstyrka och med låg totalvikt, få obetydlig accis. Statens ambitioner med accisen borde vara större. Man måste skapa drivkrafter som gynnar sparsamhet hos bilkonsumenten. Möjligheten att påverka bensinförbrukningen och därmed minska de farliga utsläppen är begränsade på grund av bilparkens nuvarande beskaffenhet. Det tar tiotals år att byta ut de bilar som rullar på våra vägar. Viktigt är att starta den process som innebär att bilkonsumenterna via sitt köpbeteende styr bilproducenterna att tillverka och marknadsföra energisnåla och miljövänliga bilar. Bilavgaser är en av vår tids stora miljöproblem. Våra skogar dör och hälsoproblemen ökar lavinartat. Motorstarka bilar lockar också till trafiköverträdelser, som kan medföra olyckor med tragiska konsekvenser. För att uppmuntra energisparsamhet, miljövänlighet och kanske också större aktsamhet bör man därför ändra beräkningsgrunderna för accisen. Man bör enligt min mening, beräkna accisen på bilens motorstyrka (kilowatt) i stället för på totalvikten (kilogram). Det totala skatteuttaget bör vara oförändrat i förhållande till nuvarande regler. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ändra beräkningsgrunden för accisen från fordonsvikt till motoreffekt.
mot · GB02Sk512 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk512 om den skattefria försäljningen på flygplatser Frågan om skattefri försäljning på flygplatser vid ankomst är alltjämt högaktuell. Förslag om detta har väckts av den finska ICC-sektionen (ICC = International Chamber of Commerce), som genom sin huvudorganisation fått förslaget skickat på remiss runtom i världen. Reaktionerna var mycket positiva från flera håll. Tax-free-försäljning vid ankomst finns redan i ett flertal länder, bl. Såväl SAS som luftfartsverket har aktualierat frågan och angivit många skäl för en förändring till tax-free-försäljning vid ankomsten. Skäl för sådan försäljning är: Inköp i större utsträckning förläggs till svenska flygplatser, varvid valutaflödet ökar. Man får minskade transporter av onödig vikt i luften. Det blir ökad bekvämlighet och trivsel och minskad stress för besättning och passagerare. Genomflödet vid pass- och tullkontrollen kan bli bättre därför att en del passagerare stannar upp vid tax-free-butiken. Passagerarströmmen genom pass- och tullkontrollen får därigenom bättre spridning. I de svenska terminalbyggnaderna kan samma butiker användas för såväl avgångs- som ankomstförsäljning. Passagerarna kan använda väntetiden på bagage för inköp och utnyttjar därigenom tiden. Allmänflygpassagerarnas möjlighet till inköp förbättras. Det är betydelsefullt som marknadsföringsingrediens vid incharter med flyg till . Det innebär minskat fraktande av brandfarliga varor och är därmed bra från flygsäkerhetssynpunkt. Ankomstförsäljningen finns nu i ett antal länder och kan förväntas breda ut sig. Mot den bakgrunden är det kommersiellt fördelaktigt att övergå till ankomstförsäljning . Alkoholpolitiska skäl mot en ankomstförsäljning torde inte vara relevanta. Den som inköper vid utresan ur konsumerar måhända vad han köpt och medför hem i stället alkohol köpt till lågt pris i annat land. I många länder saluförs alkohol till lägre priser än som säljs skattefritt i . Det är viktigt att få till stånd ett mindre besvärligt system än det Mot. nuvarande, ett för passagerarna bekvämare och mer servicevänligt system Sk512 och ett flygsäkrare. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar om sådan förändring av bestämmelserna angående skattefri försäljning av varor på flygplatser att försäljning kan ske vid ankomsten. ;xx ,.c-:x*. il ' - , - v - . XV, Xx-?X v X ' x XXX xXx.sX^~ v ' * ,\v-X X . r "X#XX'X X X X _ X - Av x.x'\; "l;vf x X''-'X:v - iA. X< v;;-Avv * ; X- vxx x--v; :' w _v--X .X\Xv X, ' v /-''- ^"fVv,: v^-rv x cxxx:x'V -xx,- xx,-. - * v.-;.,.^a. :« X r a* ..,: .., - i X.' ? ; ,:- . 5 ''-,.- -f. y - V x ;£? VX ' i SS , '''#' 'V .
mot · GB02Sk513 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk513 av m. fl. om momsen vid kommuners anläggningsarbete i egen regi När en kommun skall utföra arbete t. ex. dragning av en va-ledning i egen regi får kommunen betala full moms på byggnadsvaror. Om en kommun i stället väljer att lägga ut arbetet på en entreprenör, kan entreprenören i fråga erbjuda ett lägre pris än kommunen själv på grund av att entreprenören betalar en lägre moms på byggnadsvaror. Detta kan anses missvisande i valet mellan att utföra arbete i egen regi kontra entreprenad. För att valet av hur ett kommunalt anläggningsarbete skall kunna ske objektivt och i lika konkurrens, är det ett krav att moms på byggnadsvaror bör vara lika för kommunens arbete i egen regi som för arbete på entreprenad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om moms vid kommunalt anläggningsarbete i egen regi. () ()
mot · GB02Sk515 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk515 om bilskattebefrielse vid installation av katalysatorer på äldre bilar I den pågående miljöförstöringen spelar utsläppen från bilismen en mycket stor roll. Det är först som den fulla vidden av kväveoxidernas andel i försurningsprocessen kommit att uppmärksammas. Medan de försurande svavelutsläppen minskat kraftigt har bilavgasernas försurande kväveoxidutsläpp legat kvar på en oförändrat hög nivå. beslutade om skärpta avgasreningskrav, fr. o. m. inkluderande krav på katalytisk avgasrening. Bilavgaslagens obligatoriska krav gäller fr. o. m. 1989, men är den största delen av de försålda bilarna försedda med katalytisk avgasrening. Staten har fram stimulerat inköp av sådana bilar genom riktade subventioner som inneburit att bilaccisen varit . lägre för en katalysatorförsedd bil än för motsvarande bil utan denna reningsmetod. Kristdemokratiska samhällspartiet anser att den obligatoriska miljölagstiftningen med stor fördel kan kombineras med olika typer av ekonomiska stimulansåtgärder, som sammantagna leder till minskad miljöbelastning och därmed till nationalekonomisk vinst. Från kristdemokratiskt håll har vi förordat obligatorisk katalytisk avgasrening för personbilar. Från bilindustrin möttes detta krav med besked om att kraven var omöjliga att uppfylla och problemen staplades på varandra. är katalytisk avgasrening för flera bilföretag ett av de främsta försäljningsargumenten. Att fattade ett sådant beslut var självfallet positivt, men genom att beslutet dröjde kommer inte bilismens samlade utsläpp att avsevärt minska förrän långt in , om inga ytterligare åtgärder vidtas. I vårt land finns ca 700 000 bilar som går att köra på blyfri bensin men som inte har katalytisk avgasrening. För att minska utsläppen av kolväten och koloxid måste åtgärder skyndsamt vidtas mot dessa bilar. Genom eftermontering av katalysatorer kan utsläppen minska med . En katalytisk avgasrenare renar avgaserna och ersätter den traditionella ljuddämparen. En katalytisk avgasrenare håller dessutom betydligt längre än en vanlig ljuddämpare. För att stimulera nybilsköpare att köpa bilar försedda med katalysatorer subventionerade staten alltså inköpen med hela . På ett liknande sätt borde en belöning ges till bilägare som genom att montera på katalysatorer gör en insats för en bättre miljö. Detta skulle kunna ske genom att de 1987/88 Sk515 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till utformning av ett system för att stimulera ägare till äldre bilar att eftermontera katalytisk avgasrening, att införas . befrias från bilskatt under förslagsvis - eller erhåller ett motsvarande bidrag. För en bil i mellanklass rör sig bilskatten . Eftersom det kan beräknas att kostnaden för att förse en personbil med katalytisk avgasrening uppgår till ca . skulle en skatterabatt enligt ovanstående innebära en rejäl stimulans till bilägarna, en stimulans vars effekter kommer alla till del genom en bättre miljö.
mot · GB02Sk516 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk516 om extra beskattning på metalliclackerade bilar har metalliclackerade bilar funnit en hel del köpare. Denna lackering drar med sig ett betydligt större miljöskadligt avfall, vilket måste motverkas. Det är alltså inte så, att denna lackering är på något sätt bättre än den vanligen förekommande lackeringen. En avgift på de förekommande metalliclackerna vore alltså en rimlig åtgärd. Dessa avgifter kan användas till miljöförebyggande åtgärder på de platser där lackeringsverkstäderna är belägna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en avgift lägges på alla metalliclackerade fordon som säljs i samt 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en avgift på metalliclackerade bilar skulle bidra till att förbättra miljön omkring lackeringsverkstäderna i .
mot · GB02Sk518 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk518 av m. fl. Utsläpp från dieseldrivna fordon är ett av våra viktigaste miljöproblem. Mycket mindre har gjorts på detta område än i fråga om bensindrivna fordon. Förutom nödvändiga reningsåtgärder är det angeläget att stimulera energibesparande åtgärder. Ett sätt att minska utsläppen från bussar i stadstrafik är att de utrustas för att utnyttja bromskraften. En metod för att åstadkomma detta är att använda svänghjul. gjorda experiment tyder på en energibesparing, och motsvarande minskande utsläpp, . En annan metod som förefaller än mer lovande är att utnyttja oljehydralik. Den senare tekniken bygger på att den kraft som frigörs när bussen bromsar in utnyttjas för att pumpa in olja i tuber som sitter under bussen. Oljan trycker på en kolv som pressar ihop vätgas. När bussen åter startar överförs den på det sättet lagrade kraften via en växellåda till drivaxeln. Detta krafttillskott kan ersätta det bullrande och energikrävande gaspådraget vid starter. Denna teknik är intressant för bussar som ofta stannar och startar, dvs. bussar i stadstrafik. Där räknar man med en bränslebesparing på . Den erforderliga utrustningen är ganska kapitalkrävande. Man räknar dock med en återbetalningstid . Genom samhälleliga stimulansåtgärder skulle dock lönsamheten kunna förbättras. Det faktum att bensinskatten när det gäller dieselfordon motsvaras av en kilometerskatt är naturligtvis en nackdel ur energisynpunkt. Minskad drivmedelsåtgång påverkar ju inte skatten på samma sätt som för bensindrivna fordon. Det vore därför rimligt att underlätta införandet av energibesparande teknik på dieselbussar genom befrielse från, eller rabatt på kilometerskatten. 1 1987188.3 sami Nr SkS 18-523 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär om förslag till åtgärder beträffande kilometerskatten för att påskynda införandet av energibesparande teknik på dieselfordon. () () 1987/88 Sk518