mot · GB02Sk558 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk558 om höjning av beloppet för skattefria inkomster av bär- och svampplockning beslutade att införa en ny bestämmelse i § 19 i kommunalskattelagen. Den anger att intäkter av försäljning av vilt växande bär och svampar som en skattskyldig själv plockar, inte blir skattepliktig intill ett belopp på . under ett beskattningsår. Av regeringens prop. (1980/81:139) framgår att förändringen syftade till att förenkla reglerna inom området, stimulera plockning av vildväxande bär och svampar samt få en bättre överensstämmelse med de skattetekniska förhållandena i våra grannländer och . Kds anser att tillvaratagandet av naturprodukter genom detta beslut fått ett visst officiellt erkännande. Den faktiska utvecklingen inom skogslänen visar att betydande ekonomiska resurser kunnat utvinnas genom plockning och förädling av dessa produkter. De nya skattebestämmelserna 1981 gav hela näringen en stimulans, vilket kds länge eftersträvat. Detta är positivt då det har inneburit att människor fått möjlighet till ökade inkomster i områden som i övrigt har allvarliga sysselsättningsproblem. Bär- och svampplockning kan för människorna i glesbygden innebära ett nödvändigt ekonomiskt tillskott. Organiserade former för förädling och försäljning av främst bärprodukter sker lokalt genom samarbete mellan hushållningssällskap i flera län. Produkterna marknadsförs under delvis gemensamt varumärke, där namnet gården läggs till efter resp. landskapsnamn, t. ex. Västernorrlandsgården. Det är ett av de många konkreta bevisen på näringens positiva utveckling . föreslogs, var emellertid prisbilden på skogsbär avsevärt lägre än . informerade skatteutskott (RSFS 1979:56, RSV Dt 1979:18) och uppgav då bl. a.: Uppköparna har 1979 betalt . per kilo orensade blåbär, 2:50-4 kr. per kilo orensade lingon och . per kilo rensade hjortron. Med priser måste således plockaren leverera ca (1 lit. = ) blåbär eller lingon för att erhålla en bruttointäkt på . Med den låga prissättningen var givetvis . en rimlig övre gräns för normala inkomster från fritidsplockning. Men priserna har ökat starkt . Enligt beräkningar från Naturproduktcentrum i , har priserna öakt med . Med detta följer att en ökad andel fritidsplockare kan plocka samma volym bär skattefritt som man kunde tidigare. Kds anser att principen om skattefri fritidsplockning skall upprätthållas. I konsekvens med detta bör gränsen för sådan skattefrihet ökas från . Det motsvarar inte prisökningarnas storlek, men är enligt kds mening en acceptabel nivå. Denna anpassning kan ske utan att statskassan kommer att minska sina intäkter från bärplockare. Sådana intäkter är närmast försumbara. Vid behandlingen av ett motsvarande krav på uppräkning av den skattefria gränsen 1987 anförde utskottet att de problem som sammanhänger med extrainkomster i första hand bör lösas genom generella sänkningar av marginalskatterna. Denna princip kan diskuteras. Den harju uppenbarligen frångåtts i och med införandet av skattefriheten på . I många andra sammanhang används såväl bidrag som avdrag för att styra verksamheter mot angelägna samhällsmål. Enligt kds uppfattning är det ett angeläget samhällsmål att skapa goda tillfällen till extrainkomster i skogslänen, som en hälsosam och eftertraktad råvara nyttiggörs för folkhushållet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till höjning av beloppet för skattefri inkomst från bär- och svampplockning, som inte sker yrkesmässigt, från . 1987/88 Sk558