mot · GB02T46 · 1988-01-28 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T46 om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Förutsättningarna för att målet om en balanserad och positiv utveckling av hela landet skall uppnås, hör nära samman med fungerande kommunikationer. Ett utvecklat transportnät är därför en av de främsta förutsättningarna för att tillvarata resurserna i norra . Näringspolitiskt har den norra landsdelen en avgörande betydelse och bidrar till av landets samlade exportvärde, trots att vidareförädling oftast ligger i andra delar av landet. Vidare exporteras vattenkraft för nära . , som har av landets yta, är glest befolkat med av landets totala befolkning. Behovet av goda kommunikationer är därför kraftigt uttalat. Trafik- och regionalpolitik måste samordnas. Det behövs en god infrastruktur för att tillfullo bruka de tillgångar i form av både naturresurser och mänskligt kapital som erbjuder. Det handlar inte enbart om nord-sydkommunikationer visserligen mycket väsentligt för ett land som med ett avstånd mellan nord och syd utan minst lika viktigt är landets tvärkommunikationer. För del utgör även kommunikationerna till och en viktig komponent för utveckling av regional balans. I proposition 1987/88:50 Trafikpolitik inför 90-talet framhålls att transportsystemet skall byggas upp så att det bidrar till regional balans. Citat: "Det regionalpolitiska delmålet måste emellertid stå i samklang med de överordnade regionalpolitiska målen. Åtgärder inom trafikpolitikens område för att förbättra den regionala balansen måste därför syfta till att stödja det som görs inom regionalpolitiken som helhet. De konsekvenser som emellertid kan bli av propositionens förslag leder ej entydigt till målet om regional balans. Tvärtom kan innebörden bli fortsatt avfolkning av framför allt inland, om förslaget att staten genom skall ta ansvar för underhållet så länge en huvudman dvs. länstrafiken driver trafik av minst fem dubbelturer per dag vinner bifall. Det framhålls visserligen att kravet på trafikutbud kan sättas ned beroende på godstrafikens omfattning. Men hur högt kommer kraven att ställas och var fattas besluten? Inte någon av de nu föreslagna trafiksträckorna i , som skall ingå i länsjärnvägsnätet, Stomman , och uppnår det uppställda målet i propositionen om fem dubbelturer. Förslaget är en ren orimlighet med tanke på det glest befolkade inlandet. har 22 000 människor flyttat söderut i brist på arbetstillfällen. Den nu verksamma skogs- och gruvindustrin har tillsammans med andra näringsgrenar ett stort behov av järnvägen som ett effektivt transportsystem även ur miljö- 7 En del företag, bl. a. SCA och , har till Mot. och med investerat i särskilda terminaler i anslutning till järnvägen. Om inte staten genom kan garantera underhåll för länsjärnvägarna oavsett persontrafikens omfattning riskeras att även all godstrafik måste upphöra och i stället kommer att överföras till lastbilar och vägtransporter. transporterades 16 lastvagnar från . Om denna transport skulle upphöra blir resultatet att 55 lastbilar behövdes för att transportera godset, bl. a. timmer, per landsväg till kusten och industrin. bör därför avvisa kravet om ett visst antal dubbelturer som grund för statsbidrag för underhåll av länsjärnvägarna. Ansvaret för underhållet bör även åvila staten genom och ej ingå i det särskilda anslaget för länsjärnvägar. Både ett fungerande järnvägs- och vägsystern krävas för regional balans. För behovet av en tillfredsställande samhällsfunktion kan endera systemet endast i vissa fall ersätta varandra. handlar det däremot om ett komplement. Om vi vill utveckla ställs krav på förbättrade och utvecklade kommunikationer, ej avvecklade. Norrlandslänens behov av standardhöjning av länsvägar och även åtgärder för viss bärighetshöjande upprustning av broar omfattas även av . av allt resande uttryckt i personkilometer sker på vägarna med bil. Större delen av biltrafiken sker på landsbygden. I glesbygden finns alltför ofta inget annat alternativ för att ta sig fram till arbetsplatsen, till skolan, till butiken. Det går inte att planera ett transportsystem utan bilar. Behovet av en god vägstandard framstår som nödvändig inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt. Anslaget för länsvägar och för ökad bärighet bör för del uppräknas med 10 milj. kr. vilket kan ske genom omfördelning av de medel som föreslås för trafikpolitiken inför . bör vidare avvisa förslaget om ett gemensamt anslag för länsvägar, länsjärnvägar m. m. Med hänvisning till vad som framförts hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kravet om ett visst antal dubbelturer för statsbidrag till länsjärnvägars underhåll, 2. att beslutar att ansvaret för underhåll av länsjärnvägar även framledes skall åvila staten genom , 3. att beslutar att ett gemensamt anslag för länsjärnvägar, länsvägar m. m. ej skall inrättas, 4. att uttalar att vid fördelning av de medel som i den trafikpolitiska propositionen föreslås inför /89 tilldelas bör tilldelas ytterligare 10 milj. kr. för länsvägar samt andra vägar och för bärighetsprojekt.