mot · GB02Ub391 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub391 av m. fl. (s) om gymnasieskolans yrkesinriktade utbildningar Dagens yrkesinriktade gymnasieutbildningar formades av 1960-talets tekniknivå och produktionssätt. Arbetet karaktäriserades av en långt driven massproduktion med smala och specialiserade arbetsuppgifter. De yrkeskategorier som har ökat sin andel av sysselsättningen är i första hand utbildningsintensiva yrken. Den ökade andelen sysselsatta i utbildningsintensiva yrken och den minskade andelen i basyrken" kommer med stor sannolikhet att fortsätta under överblickbar framtid. Allt tyder på att framtidens arbetsliv kommer att kräva vidgade kunskaper av de anställda. Det måste därför vara en angelägenhet att utrusta morgondagens ungdomar med en så bred och djup utbildning som möjligt. Särskilt viktigt är det att alla ungdomar ges goda kunskaper i vissa allmänna ämnen, främst svenska, engelska, matematik och samhällskunskap. Utifrån ett dylikt perspektiv räcker det inte med att sammanföra några av de nuvarande linjerna till gemensamma block med samläsning inom vissa ämneskombinationer. För att tillförsäkra eleverna såväl breda kunskaper som alternativa studieval måste helt nya utbildningslinjer skapas. Genom att skapa sådana utbildningar kan man möta ett samhälls- och arbetsliv i förändring. Utbildningar med likartat innehåll som leder mot en och samma arbetsmarknad bör läggas samman. Utbildningar inom Tl-sektorn bör läggas samman i en treårig industriteknikerutbildning med gemensam start. I utbildningen bör möjlighet till specialisering mot antingen maskin-, el/tele- eller processteknik ges. i den yrkestekniska utbildningen bör vara inslagen av yrkeskunskaper i nuvarande Ve-, Fo-, Du-, El/Tele samt processteknisk linje. Efter samma principer bör övriga utbildningsområden organiseras. Av dagens tvååriga utbildningslinjer skulle när reformen genomförts följande 3-åriga yrkesutbildning finnas: bygg- och anläggningsteknisk linje vård- och social servicelinje Vid konstruktionen av linjestrukturen och innehållet i de nya utbildningslinjerna bör lärlingsutbildningar och gymnasieutbildningar mot udda yrken inplaceras i denna linjestruktur. T. ex. bör hårfrisörsutbildning läggas på ekonomiska linjen. Det antal terminer som eleverna läser samman får däremot anpassas efter kraven i olika yrken. Alla gymnasieutbildningar skall innehålla ämnena svenska, matematik, engelska, gymnastik med ergonomi och samhällskunskap. Huvudprincipen bör dock vara att ge allmän behörighet för högskolestudier. Elevernas förstahandsval bör så långt det över huvud taget är möjligt tillgodoses. Alla yrkesinriktade gymnasieutbildningar bör innehålla arbetsplatsförlagda utbildningsmoment under samtliga . Innehållet skall vara fastställt i kurs- och timplaner på samma sätt som den skolförlagda utbildningen. Saknas möjlighet till arbetsplatsförläggning av utbildning skall hela utbildningen () skolförläggas. Bristen på arbetsplatser får inte innebära att vissa utbildningar blir kortare/sämre än andra. Inom SÖ pågår en diskussion om att tillåta vissa öppna, s. k. vita moduler, där innehållet fastställs av den lokala skolstyrelsen. Enligt vår uppfattning bör utbildningen i princip ha samma innehåll oavsett var i landet utbildningen bedrivs. Därför avvisas tanken på s. k. vita moduler. Dessutom bör följande krav vara uppfyllda för att utbildning skall kunna arbetsplatsförläggas. Det skall finnas: Utsedda och utbildade handledare. Företagen skall kunna förmedla utbildningsmodulens kunskapsinnehåll. Arbetsmiljön skall vara acceptabel. Arbetsgivaren skall omfattas av kollektivavtal. Dessutom skall det lokala yrkesrådet ha tillstyrkt arbetsplatsförläggningen. Systemet med moduler får inte bli plottrigt. Resp. studievägs utbildningsmål skall alla elever läsa. Kompetensbaserade utbildningsmoduler får inte innebära att några (vissa) elever endast får kunskaper som motsvarar en mindre del av studievägens utbildningsmål. Följande principer bör vara vägledande för reformarbetet fastställer med utgångspunkt från regeringens proposition den övergripande strukturen, samt att regeringen ger klara och precisa riktlinjer för linjesammansättningen. SÖ får genom dessa anvisningar en riktpunkt för det fortsatta läroplansarbetet. Av tradition brukar en viss försöksverksamhet föregå beslut. Enligt vår uppfattning bör i så fall en sådan styras mot den linjestruktur vi tidigare föreslagit. Det kan finnas skäl att pröva realismen angående arbetsplatsförläggning av utbildningen. Likaså pröva formen för den lokala samverkan mellan skola och arbetsliv i de lokala yrkesråden. I de fall försöksverksamhet bedrivs skall den styras och utvärderas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gymnasieskolans yrkesinriktade utbildningar. Bo Finnkvist (s) () () ()