mot · GB02Jo25 · 1988-04-05 00:00:00 — Kolväteutsläppen skulle minska från år - en minskning . Koloxidutsläppen skulle minska från till , eller . Om så sker har ett stort steg tagits mot en miljövänlig bilism. 10 Teknisk utveckling viktig Erfarenheter visar att teknisk utveckling genererar energisnålare och mer miljövänliga lösningar. Det gäller inte minst inom transportområdet. För att uppmuntra och påskynda den tekniska utvecklingen skall politiker fastställa gränsvärden i stället för att i detalj binda upp besluten i olika tekniska lösningar. Via rabatter, skattenedsättningar och avgifter kan processen påskyndas. Regeringen anser föroreningssituationen i , och så allvarlig att utläppen bör begränsas. Regeringen tycks anse att miljörisken från stabila organiska ämnen och från närsalter är likvärdiga. Detta är inte en korrekt analys. De utsläpp som sker av stabila organiska ämnen till havet innebär miljörisker av en helt annan dimension än kväve och fosfor, som alltid funnits i havet om än i mindre mängder än . Torsklever från innehåller ofta så höga halter organiska miljögifter att saluförbud råder. Organiska klorföreningar, inkl. det starka miljögiftet dioxin, släpps ut Mot. Regeringen föreslår att utsläppen av organiskt bunden Jo25 klor från massaindustrin skall minskas till TOCL per ton massa. Åtgärder för detta bör ha påbörjats vid samtliga fabriker före utgången av . När det gäller de utsläpp av kemikalier från industrin till kommunernas reningsverk som påverkar slammets kvalitet och möjligheten att använda det som gödselmedel föreslår regeringen att skall få i uppdrag att utreda miljöriskerna och före föreslå komplettering av råden om slamanvändningen. Enligt vår mening är en rening vid källan av speciellt miljöfarliga utsläpp nödvändig. Vid deponering av slam uppstår annars lätt ett successivt läckage av dessa farliga ämnen till naturen. Ett sätt att öka säkerheten i den svenska slamhanteringen kan vara att som kontroll göra odlingsförsök, innan användning i livsmedelsproduktionen tillåts. Sådana kontroller förekommer t. ex. i . När det gäller närsalter påpekas i propositionen att syrebrist förekommer naturligt, t. ex. i egentliga djupvatten, men att utbredningen ökat och att detta inte enbart förklaras av naturliga variationer i vattenutbytet. konstateras också att den ökade näringstillgången kraftigt ökat fiskfångsten i . En fortsatt utbredning av syrefria djupområden kan komma att störa reproduktionen av fisk. Regeringens förslag att minska kväveutsläppen till hälften kommer att minska kvävebelastningen i med högst . Det är viktigt att kostnaden för insatserna för denna marginella förändring är rimlig. Kostnaden för kväveminskning i utsläppen borde också ställas mot kostnaden för att på konstlad väg syresätta känsliga bottenområden. Vi har i vår partimotion efterlyst forskning som klarlägger vid vilka nivåer näringsutsläppen övergår från att ha en positiv verkan till en negativ. Med hänsyn till de stora kostnader som är förknippade med regeringens förslag är en sådan kartläggning nödvändig och bör prioriteras. Vi konstaterar dock med tillfredsställelse att regeringen lyft blicken från miljöproblem och att den försöker angripa miljöproblemen mer generellt. Som jordbruksutskottet påpekat i sitt betänkande om havsföroreningar är Laholmsproblemen direkt sammankopplade med Östersjöutloppen och det näringsrika vatten som kommer söderifrån. Många av våra insjöar är dricksvattenreservoarer för betydande områden. Rapporter om dioxinförekomst i , som förser ett stort område med dricksvatten, är oroande. Enligt vår mening bör regeringen därför uppdra åt att utarbeta en aktionsplan mot föroreningarna till våra sjöar och vattendrag. Miljötillståndet i dem kan vi i till största delen själva påverka. En aktionsplan för att rätta till miljöproblemen kan därför ge mycket god utdelning. 12 Skydd för ozonskiktet Stratosfären innehåller ett ozonlager som skyddar jordytan mot ultraviolett strålning. uttrycktes oro över att freonet (halogenerade kolväten) kunde skada detta ozonlager. Freonerna kan ha en livslängd i atmosfären . Det skulle kunna ta ett par årtionden till för ozonlagret att återställas. Två omfattande studier av risken för dessa skador, gjorda av WMO 1985 och EPA 1987, har fördjupat kunskapen och utgör underlag för de globala förhandlingar som resulterade i en glädjande överenskommelse i om minskning av freonerna. Protokollet, som undertecknades av 24 länder, föreskriver kraftiga minskningar av ozonförstörande kemikalier och representerar en gemensam ansträngning att minska riskerna av fortsatt användning av dessa kemikalier. Det är en historisk överenskommelse mellan nationer för gemensamma åtgärder för att förhindra en framtida skada. har enhälligt antagit en resolution, som uppmanar alla medlemsländer att ansluta sig till Montrealprotokollet. agerade i FN för att resolutionen skulle komma till stånd. Montrealprotokollet föreskriver en sänkning av freonanvändningen och räknat års nivå. En annan viktig del av protokollet är bestämmelsen att föreskrivna minskningar av freoner och haloner skall kunna revideras om sammanställningar av vetenskapliga och andra data talar i den riktningen. En utvärdering av effekterna av åtgärder enligt Montrealprotokollet utförd enligt de beräkningsmodeller som ligger bakom överenskommelsen visar att ozonlagret skulle minska med 1,fram om den helt övervägande delen av världens länder var solidarisk med överenskommelsen. En okontrollerad utveckling av den ökningstakt i användningen av freoner och haloner som vi haft skulle på motsvarande sätt minska ozonlagret med och ge omfattande skador på växt- och djurliv. Hudcancerfallen skulle öka mycket kraftigt. 1 den gemensamma marknaden och i kommer avvecklingsplaner för freonanvändningen, såvitt nu kan bedömas, att strikt följa Montrealprotokollets krav och tidsplan. har emellertid nya data om ozonskiktet presenterats som visar att använda beräkningsmodeller varit för optimistiska. Det finns därför starka skäl som talar för att bör verka för att den granskningskonferens som är planerad att äga rum 1990 tidigareläggs och att inom denna konferens verkar för en mer ambitiös målsättning och även försöker fastställa ett årtal för totalavvecklingen av freonanvändningen. I vår partimotion om miljön uttrycktes uppfattningen att bör visa sin solidaritet med världssamfundet genom att kraftfullt och bestämt visa sin vilja att med råge uppfylla Montrealprotokollets krav, även om detta i praktiken inte får annat än marginell betydelse, eftersom förbrukning av freon är ca av världens totala förbrukning. Regeringen föreslår i sin miljöproposition en nationell avvecklingsplan Mot. med målet att den svenska användningen av freoner i huvudsak helt av- Jo25 vecklas till utgången av . Vi tillstyrker förslaget. I propositionen framhålls därutöver följande: För att inte svenska produkter, framställda med hjälp av CFC, skall ersättas med motsvarande importerade produkter bör i princip importen av sådana produkter regleras parallellt med den svenska produktionen i de fall importen kan konkurrera och en reglering är möjlig. Jag avser därför att senare föreslå regeringen att ge kemikalieinspektionen och i uppdrag att - i samråd med kommerskollegium - klarlägga behovet av och möjligheterna till en sådan reglering av importen inom ramen för Montrealprotokollets bestämmelser. Svårigheter att reglera importen kan onekligen uppkomma. Ingenting vore heller vunnet, om resultatet blir att svensk tillverkning som använder freon flyttas utomlands i stället för att produktionsmetoderna förändras. Mot detta skall ställas de konkurrensfördelar svensk industri kan uppnå genom en snabb övergång till ny miljövänlig teknik utan freonanvändning. Regeringen bör återkomma till om svårigheter att följa planen av något skäl uppstår. 13 Miljöskador m. m. Regeringen föreslår att statliga medel skall ställas till förfogande för vissa återställnings- och saneringsåtgärder avseende miljöfarliga kvarlämningar från verksamhet i gången tid med andra miljökrav än dem vi har . Vi konstaterar med tillfredsställelse att regeringen valt den linje som moderata samlingspartiets representant i utredningen föreslog i en reservation till betänkandet Miljöskadefond (SOU 1987:15). Majoritetsförslaget om utsläppsavgifter, som skulle tillföras en miljöskadefond, hade medfört onödig byråkrati och ett felaktigt finansieringssätt. Ersättning till skadelidande enligt miljöskadelagen i de fall den som är ansvarig för skadan inte kan betala skadestånd, skadeståndsrätten är preskriberad eller det inte kan utredas vem som är ansvarig för skadan föreslås utgå från en kollektiv miljöskadeförsäkring. Detta system erbjuder enligt vår uppfattning den smidigaste lösningen på detta problem. Att för dessa ersättningar skapa en miljöskadefond hade inneburit tungrodd administration och sannolikt långa handläggningstider till förfång för enskilda skadelidande. 14 Radon i bostäder Propositionen innehåller en beskrivning över radonproblemet i våra bostäder och bedömningen att radonfrågan är en av de mest allvarliga hälsooch miljöfrågor vi har i . I förhållande till dessa uttalanden i propositionen, som vi instämmer i, är de föreslagna åtgärderna för att rätta till problemen obetydliga. I finns 40000 bostäder som har radonhalter över åtgärdsgränsen Jo25 Endast ca 1800 av dem är åtgärdade, trots att risknivån i bostäderna ligger långt över de risknivåer som uppmättes i samband med radioaktivt nedfall från Tjernobylkatastrofen. Den beräknas medföra en ökning av antalet dödsfall i cancer på ca 3 framöver. har bedömt att radonet ger upphov till ca 300 cancerfall . SSI:s bedömning ligger på 1100 fall . Regeringens agerande med anledning av händelserna i Tjernobyl står därför i bjärt kontrast till de åtgärder som föreslås för att motverka radonfaran. Insatser på i samband med skall jämföras med ca 17 milj. kr. för åtgärder i radonhusen, trots att riskerna här enligt expertbedömningar är 50-300 gånger högre. Om en del av Tjernobylmedlen hade använts för att komma till rätta med radonfaran skulle många liv ha räddats för framtiden. Insatserna för att spåra och åtgärda samtliga 40000 bostäder över /m3 måste, enligt vår mening, effektiviseras och intensifieras. Kostnaden för kartläggningsarbetet bör helt ligga på staten. Åtgärdsgränsen bör sänkas till en nivå på ca /m3, vilket överensstämmer bättre med andra länders gränsvärden. I vår januarimotion hävdade vi nödvändigheten av att tillhör en grupp med tillräcklig tyngd för att vår stämma skall höras i det internationella miljösamarbetet. Vi föreslog ett fördjupat samarbete med den gemensamma marknaden, EG, för att uppnå detta. Miljöfrågorna inom EG har fått successivt ökad tyngd. EG:s strävan till ökat samarbete visades bl. a. vid mötet mellan EFTA:s och EG:s miljöministrar i Noordwijk i , då en deklaration om närmare samarbete i miljöfrågor antogs. är på många områden starkt beroende av EG:s beslut på miljöområdet. Detta gäller t. ex. avgasreningskrav på tunga fordon och utsläppskrav på flygtrafik. Det är därför viktigt att sträva mot ett så nära samarbete med EG att vi kan påverka EG:s beslut i dessa frågor. Ett vidgat västeuropeiskt samarbete är troligen också en förutsättning för ett fördjupat samarbete med , vilka har svåra miljöproblem. För västeuropeiska länder med en ambitiös miljöpolitik kan investeringar i luftvård i det egna landet ge lägre utbyte än motsvarande investeringar i angränsande öststater. Lösningen på dessa problem kan, enligt vår mening, underlättas av samordnade västeuropeiska insatser i form av tekniköverföring, kreditöverenskommelser m. m. bör i aktuella internationella fora verka för att sådana samordnade insatser kommer till stånd. I vår miljömotion förde vi fram tanken på att införa en miljömärkning efter västtysk förebild. Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen nu kommer att utreda ett sådant system. En sådan utredning bör kunna arbeta snabbt. Regeringen tar mycket summariskt upp miljökonsekvensbedömningar som ett instrument i miljövårdens tjänst. Det finns starka skäl att fördjupa och konkretisera denna analys. Enligt vår i januarimotionen framförda mening bör instrumentet inarbetas i nu gällande miljölagstiftning. Ett grundläggande fel i socialdemokratisk miljöpolitik har varit oviljan att använda ekonomiska styrmedel. Om man, som regeringen, säger sig sätta värnet om miljön högt, är det oförlåtligt att underlåta att ta ett enda initiativ vad gäller sådana styrmedel. Regeringen har t. o. m. konsekvent motarbetat de konstruktiva förslag som bl. a. moderata samlingspartiet har lagt i . När regeringen använt ekonomiska styrmedel har detta gjorts av finansieringsskäl. Tanken med ekonomiska styrmedel är emellertid inte att de skall finansiera statens miljövårdande åtgärder. Styrmedlen bör i stället ha en kraftig styreffekt på företagen att minska sina miljöförorenande utsläpp. När influtna avgiftsmedel bestämmer den offentliga sektorns finansiering av åtgärder på miljövårdens område riskeras ett sämre miljöskydd. Åtgärdernas omfattning blir alltför mycket beroende av de medel som inflyter. Målet att minska de miljöförstörande utsläppen motverkas av målet att få in så stora miljöavgifter som möjligt, eftersom det senare i princip förutsätter att utsläppen kvarstår som finansieringskälla. Denna felsyn har varit vanlig i den nuvarande regeringens åtgärder på miljövårdens område. De ekonomiska styrmedlen har därigenom inte fått den styrande effekt de borde ha. motsatte sig socialdemokraterna t. ex. skatterabatter till avgasrenade bilar för att stimulera en frivillig övergång före obligatoriet. Socialdemokraterna förlorade voteringen om detta i , till gagn för miljön. Skatterabatten har nämligen visat sig vara ett effektivt verktyg i miljövårdens tjänst. av nybilsförsäljningen var avgasrenad. Socialdemokraternas förkärlek för att använda regleringar kan också bottna i att sådana är lättare att använda i politiska utspel. Den socialdemokratiska metoden att förklara delar av vårt land som särskilt föroreningskänsliga har förvisso givit rubriker men inga konkreta resultat. Enligt vår mening skulle en större dynamik kunna införas i miljövården med användandet av ekonomiska styrmedel. 1987/88 Jo25 Regeringen föreslår i propositionen att visst område får förklaras som Mot. För ett sådant område får särskilda föreskrifter om Jo25 Utan djupgående ändringar i miljöskyddslagen får detta emellertid ingen verkan, eftersom koncessionsvillkoren kommer att beviljas i vanlig ordning. Ekonomiska styrmedel erbjuder, enligt vår mening, en bättre metod att lösa problem även av denna typ. En skada på miljön innebär en uppoffring av någonting av värde och är alltså en kostnad. Denna kostnad har normalt inte täckts av den som förorsakat skadan. Några ekonomiska stimulanser för att minska skadorna har inte funnits. I vissa fall har politiskt satta gränsvärden för t. ex. utsläpp eller regler enligt miljöskyddslagen bidragit till en minskning av skadorna. Detta är emellertid inte tillräckligt. Enligt vår mening måste uppoffringar av miljövärden vara så små som över huvud taget är möjligt. Förorenare måste förmås att minimera skadliga effekter på miljön. Detta kan ske på olika sätt, t. ex. genom miljöavgifter som är relaterade till uppoffringen av miljövärden. De kan t. ex. sättas med utgångspunkt från kostnaderna för att återställa miljön och korrigera skadorna. Ofta måste miljöavgifter emellertid sättas på ett schablonartat sätt, eftersom kunskaperna om vilka skador ett visst utsläpp åstadkommer är ofullständiga. I andra fall kan miljöstimulanser, t. ex. i form av skatterabatter, vara att föredraga för att åstadkomma miljöförbättringar. För ett företag kan stimulansen att åstadkomma utsläppsminskningar vara oberoende av om ett system med miljöavgifter eller miljörabatter används. Dock kan miljöavgifter i vissa fall allvarligt äventyra svenska företags konkurrenskraft och tvinga svensk produktion utomlands. Om miljökraven där är lägre kan de totala utsläppen därigenom öka, eventuellt till samma recipient som . Ett flexibelt utnyttjande av ekonomiska styrmedel är därför nödvändigt. Användandet av ekonomiska styrmedel främjar också i hög grad utvecklandet av ny miljövänlig teknik. Även regleringar kan föranleda val av alternativ teknik. Denna process sker dock inte med samma dynamik som i ett system med miljöavgifter. Vi konstaterar med beklagande att regeringens proposition endast innehåller ett förslag om utredning av ekonomiska styrmedel. bör därför som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ekonomiska styrmedel för att åstadkomma en bättre miljö. I propositionen anges ett behov av ytterligare 100 handläggartjänster att tillföras de statliga myndigheterna för deras arbete med miljöskyddets prövning och tillsyn. Anslag för denna förstärkning kommer regeringen att begära inför /90. Med hänsyn till förslaget om att företagens egenkontroll skall skärpas och att en miljörapport skall ges in till tillsynsmyndigheten är det av yt- 17 tersta vikt från effektivitetssynpunkt att den offentliga kontrollen är upp- Mot. byggd på ett ändamålsenligt sätt. Enligt vår mening bör myndigheterna i ökad utsträckning kunna köpa tillsyns- och kontrolltjänster av fristående specialiserade konsultföretag, som kan uppnå hög kompetens och god effektivitet i sitt arbete och därmed göra verksamheten kostnadseffektiv. En viss kapacitet bör dock självfallet även finnas hos myndigheterna av kompetens- och kontrollskäl. Med det av oss skisserade systemet torde det antal handläggare som regeringen föreslagit kunna avsevärt reduceras och friställda resurser till lämplig del anslås för inköp av tjänster från utomstående företag. 20 Åtgärder för att rena Regeringen föreslår ett reservationsanslag på 100 milj. kr. för detta ändamål. Enligt vår mening bör anslaget samordnas med anslaget Åtgärder mot miljöskador, vilket sålunda kommer att uppgå till 150 milj. kr. En sedvanlig prioritering mellan olika saneringsobjekt och miljöförbättrande åtgärder bör vidtagas. Det är då sannolikt att en betydande del av anslaget kommer att utgå för åtgärder i . Denna prioritering bör emellertid inte vara politiskt styrd genom anslagsposternas rubriker utan grundas på sakliga miljöskäl. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till Värd av hotade arter m.m. för /89 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statligt ägande och statlig förvaltning av mark för naturvård, 3. att beslutar att anslaget för naturvård får användas även till den ideella naturvården för inköp av mark för naturvård i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en renodling av begreppet naturskydd, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om syftet med nationalparkerna, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att exploaterade delar av våra nationalparker bör avstyckas och ges en annan skyddsform, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bidrag till friluftsanläggning 8. att som nationellt delmål fastställer vad som i mo- Mot. tionen anförts om att koldioxidutsläppen inte får öka från dagens Jo25 9. att som mål fastställer att svavelutsläppen skall minska räknat års nivå, 10. att begär att regeringen i internationella fora skall verka för en minskning av svavelutsläppen i enlighet med vad som i motionen anförts, 11. att begär att regeringen skall fastställa en miljöavgift för tjock eldningsolja på . per ton svavel i enlighet med vad som i motionen anförts, 12. att hos regeringen begär förslag i syfte att minska kväveutsläppen till en nivå naturen i tål, 13. att beslutar om ett stimulansbidrag på . för avgasrening av äldre bilar i enlighet med vad som i motionen anförts, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den tekniska utvecklingens betydelse för en god miljö, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om hantering av slam från kommunala reningsverk, 16. att som sin mening ger regeringen till känna att en aktionsplan mot föroreningarna i våra sjöar och vattendrag bör utarbetas, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det internationella miljösamarbetets betydelse, 18. att begär att regeringen skall verka för att granskningskonferensen om ozonskiktet tidigareläggs, att ett mer ambitiöst mål än Montrealprotokollet anger skall fastställas av konferensen samt att ett slutmål för avveckling av freonanvändningen fastställs, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regeringens freonavvecklingsplan, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statens ansvar för spårande och åtgärdande av radonhus, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sänkning av åtgärdsgränsen för radonhus till /m\ 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ekonomiska styrmedel, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nya handläggartjänster för miljöskyddets prövning och tillsyn, 24. att beslutar sammanföra det föreslagna anslaget för rening av med anslaget Åtgärder för miljöskador. hamre (m) () () () () ()