ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk457 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk457 av och () om egenföretagares avdragsrätt för pensions- och AGS-försäkringspremie Beträffande pensions- och AGS-försäkringar gäller följande. Utfallande belopp skall vara skattefria och företaget får avdrag för erlagda . När det gäller avdragsrätten finns emellertid undantag och det gäller egenföretagarens egen pensions- och AGS-försäkring. för dessa är inte avdragsgill kostnad i rörelsen. Regeln att egenföretagaren saknar avdragsrätt i rörelsen för kostnader för egna försäkringar strider mot strävandena till neutralitet mellan olika företagsformer. Ett aktiebolag har ju avdragsrätt för motsvarande kostnader. Detta innebär att egenföretagaren får betala egenavgift på sina och dessutom betala denna med beskattade medel. För aktiebolaget ingår inte avgifterna i underlaget för arbetsgivaravgifter. Stor politisk enighet tycks numera råda om att en avdragsrätt bör införas i rörelsen även för egenföretagarens egen pensions- och AGS-försäkring. Riksdagsmajoriteten har dock ansett att detta bör anstå tills staketmetoden införs. Det är emellertid inte tillfredsställande att nuvarande orättvisor består år i avvaktan på denna lösning. Vi föreslår därför att nuvarande regler ändras. Detta kan ske genom en ändring i kommunalskattelagen i anvisningarna till 29 § p 9. Ett tillägg bör införas mellan nuvarande andra och tredje stycket och ges följande lydelse: Avdrag medges för premie för sådan pensionsförsäkring som avses i 31 §p 1, 2 st anv. samt gruppsjukförsäkring som avses i 32 § tredje mom 3 st även om försäkringen tecknats av fysisk person i hans egenskap av utövare av viss rörelse. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar att göra föreslagna tillägg i kommunalskattelagen (1928:370). () ()
mot · GB02Sk458 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk458 av i () om skattefrihet för kottplockning På förslag av den dåvarande trepartiregeringen (prop. 1980/81:139) beslöt att intäkter av bär- och svampplockning skall undantas från beskattning till den del intäkterna inte överstiger . har skatteutskottet behandlat flera motioner som krävt att kottplockning i beskattningshänseende skulle jämföras med bär- och svampplockning. Senast i betänkande SkU 1986/87:33 avslog utskottet två motioner med reservation från (m) och (fp). För att underlätta möjligheterna till återplantering är det av största vikt att tillräcklig tillgång finns på gran- och tallfrö. Detta är i sig skäl nog för att stimulera kottplockning genom att skattemässigt jämställa denna verksamhet med bär- och svampplockning. Ytterligar ett skäl är att hopsamlandet av kottar, som försiggår och vinter, ofta utförs dels på fritid, dels av arbetskraft som inte har full sysselsättning. Av naturliga skäl är verksamheten huvudsakligen förlagd till glesbygd där arbetstillgången ofta är dålig. Skattelättnader för kottplockning skulle således vara regionalpolitisk! Enligt min uppfattning bör dock skattebefrielsen vara generell och inte begränsad till vissa stödområden. bör hos regeringen begära förslag om skattelindring för hopsamlande av kottar så att denna verksamhet jämställs med bär- och svampplockning. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om skattelindring för kottplockning i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02Sk459 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk459 av () om konsolidering av tjänsteföretag När service- eller tjänsteföretagen väsentligt ökade i antal och omfång uppstod problemet med dessa företags konsolideringsmöjligheter. De hade ju inte tillverkande företags möjligheter till lagernedskrivning. Detta förhållande resulterade i att vi för en del år sedan fick en ny lagstiftning innebärande möjligheter till resultatutjämning genom lönebaserad avsättning till särskild fond. Rörelseidkare får till en resultatutjämningsfond avsätta av löneutbetalningarna under beskattningsåret (= räkenskapsåret) som rätten till lagernedskrivning då minskar. I det lönebaserade avsättningsunderlaget får inte naturaförmåner, tantiem, semesterersättning m. m. inräknas och ej heller i utlandet intjänad lön. Tjänsteföretagen är mer än många andra företag beroende av de anställdas kunskaper och arbetskapacitet. Kapitalet i dessa företag är helt knutet till de anställda, och självfallet är det av största vikt för dessa företag att investeringar som gjorts i de anställdas utbildning, kundkontakter etc. blir kvar i företaget. När då kvalificerade medarbetare slutar riskerar företaget att dräneras på värdefullt investerat kapital Detta samt den ökade rörligheten även på denna arbetsmarknad har medfört att nuvarande konsolideringsmöjligheter efter hand tenderat att vara för lågt. Enligt min uppfattning är det ett klart samhällsintresse att dessa tjänsteföretags finansiering underlättas genom ökad konsolidering, varför en högre avsättning än av lönekostnaderna borde tillåtas. borde hos regeringen begära ett sådant förslag. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om större avsättningsmöjligheter för tjänsteföretag än nuvarande av löneutbetalningarna.
mot · GB02Sk460 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk460 av och () om skattevillkoren för ideella organisationer gäller att ideella organisationer har skattefrihet genom ett grundavdrag som uppgår till . Bestämmelsen bygger på en tidigare gjord översyn som tidigare beställt av regeringen. Utöver grundavdragets storlek finns också problem kring gränsen mellan skattepliktig och skattefri inkomst av rörelser etc. i många sammanhang. I olika sammanhang har framförts krav på att grundavdraget borde vara högre än de gällande . Utöver en skälig anpassning till bl. a. penningvärdet skulle förmodligen en del problem av gränskaraktär kunna avvärjas. Det synes behövligt att i särskild ordning göra en utredning om situationen och att regeringen kommer med förslag som skulle kunna underlätta tillämpningen av skattereglerna. Detta med tanke på att det uppstått oenighet mellan myndigheter och de aktuella organisationerna. Klart är att det rått betydande tveksamheter om lagstiftningens uttolkning. För att få ordning och reda i sammanhanget bör denna översyn snabbt leda till klarhet och i förekommande fall ändrade regler. Med anledning av det framförda hemställs 1. att begär att regeringen skyndsamt ser över tillämpningen av regelsystemet för beskattningen av de ideella organisationerna, 2. att beslutar höja det skattefria grundavdraget för ideella organisationer till ett och ett halvt basbelopp.
mot · GB02Sk461 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk461 av m. fl. (fp) om vissa naturaförmåner behandlade regeringens proposition om beskattning av naturaförmåner. Beslutet fick på flera punkter en olycklig utformning. De nya reglerna innebär en godtycklig särbehandling av vissa typer av förmåner och arbetstagare. I vissa avseenden har de fått en alltför ogenerös utformning och riskerar därmed att skapa krångel och onödig irritation. Vissa motionsaktiviteter som arbetsgivaren betalar betraktas som skattefri personal vårdsförmån. majoritet (socialdemokraterna och ) valde dock att diskriminera motionskuponger. Kupongsystem har en rad fördelar bl. a. genom att den anställde själv kan välja tid och plats för motionen. Dessutom kan det för många arbetsgivare vara enklare att administrera motionskuponger än att hyra anläggningar åt sina anställda. Det gäller särskilt mindre företag och arbetsplatser. Det finns heller ingen anledning för staten att ha någon uppfattning om vilka typer av motion som är lämpliga att utöva. Alla motionsidrotter bör behandlas på ett skattemässigt likvärdigt sätt. Riksdagsbeslutet innebär att endast te och kaffe som dricks på arbetsplatsen betraktas som skattefri personalvårdsförmån. Det innebär att vissa grupper av anställda med rörliga arbetsuppgifter får en mer oförmånlig behandling. Enligt vår uppfattning bör även kaffekuponger vara undantagna från skatt. Det bör ankomma på RSV att utfärda föreskrifter om tillåtna värden m. m. Omvandling av gåvor till bidrag till ideell förening En gåva från arbetsgivaren till den anställde kan enligt nu gällande bestämmelser betalas direkt t. ex. till en resebyrå. På samma sätt bör en gåva kunna omvandlas till ett bidrag till en ideell förening om den anställde så önskar utan att gåvan betraktas som skattepliktig förmån. 1987/88 Sk461 Med anledning av vad som anförts hemställs 1. att antar följande tillägg till kommunalskattelagens (1928:370) 32 § 3e mom: Vad som sägs i andra stycket 3 gäller inte kuponger eller annat motsvarande betalningsmedel för motion och annan friskvård, 2. att beslutar att ur punkt 3b i anvisningarna till kommunalskattelagens 32 § ta bort orden enklare slag av och om den utövas ... i ringa omfattning av den anställde, 3. att antar följande tillägg till kommunalskattelagens 32 § 3e morn. : Vad som sägs i andra stycket 3. gäller inte kaffekuponger, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör utfärda föreskrifter om tillåtna värden vad gäller kaffekuponger, 5. att antar följande tillägg till kommunalskattelagens 32 § 3d morn. : Utan att tas upp som intäkt får en gåva på begäran av en anställd omvandlas till ett bidrag till en ideell förening. jelte (fp) ()
mot · GB02Sk463 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk463 av och () om direktavskrivning vid inköp av reservelverk i jordbruket År drabbas olika delar av av svåra snöväder med långa strömavbrott som följd. Detta har även skett trots en snöfattig vinter i Syd- och . För jordbruket, i synnerhet djurhållande gårdar, får strömavbrott svåra konsekvenser och slutsatsen är att jordbruket måste höja beredskapen mot elavbrott. Det måste tas krafttag för att snabbt öka antalet och tillgängligheten av reservelverk. Kostnaderna är som regel . för reservelverk inkl. installationer. För att få rätt dimensionering bör bl. a. lantbruksnämnderna ge råd. En fungerande blockorganisation är också en förutsättning för ökad säkerhet och samverkan i glesbygden. Ett bra sätt att stimulera intresset för installationer av reservelverk kan vara direktavskrivning av investeringen. Det är viktigt att staten inser och tar på sig sin del av ansvaret för att skydda vårt samhälle mot sårbarhet. Det räcker inte att hänvisa till rådande avskrivningsregler - här gäller att verkligen stimulera dvs. se till att dessa investeringar får förtur i lantbrukets investeringsprogram. I en kärv ekonomi måste det till ett verkligt incitament. Säkerheten i livsmedelsproduktionen är en fråga för hela landet. Sammanfattningsvis kvarstår det faktum att beredskapen vid elavbrott på landsbygden är synnerligen låg. Det borde vara en nationell angelägenhet av rang att snabbt förstärka beredskapen. Ett ökat investeringsintresse av reservelverk bör också ge utslag i form av ökad industrisysselsättning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att medge direktavskrivning vid inköp av reservelverk inom jordbruket. () ()
mot · GB02Sk464 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk464 av och () om slopad skogsvårdsavgift Den skogsvårdsavgift som skogsägarna måste betala till staten tillhör en av samhällets mest orättvisa skatter. Dessutom har den höjts kraftigare än någon annan skatt. Från har den stigit med 3 . Enbart i län beräknas skogsägarna betala in 25 milj. kr. Det är också de mest skötsamma skogsägarna som förlorar mest på skogsvårdsavgiften. Det finns enligt vår uppfattning flera goda skäl för att skogsvårdsavgiften avvecklas. Upplevs sorn en straffskatt En stor del av avgifterna används för regionalpolitiska insatser i norra . Dessa insatser är i och för sig motiverade. Däremot är det orimligt att en viss yrkesgrupp skall finansiera samhällets regionalpolitik. Ingen annan näringsgren eller yrkesgrupp betalar särskilda avgifter eller skatter till . Stödet till bör vara en angelägenhet för hela svenska folket. Därför är det inte så egendomligt att många skogsägare i upplever skogsvårdsavgiften som en straffskatt. Skogsvårdsavgiften används också till att finansiera utgifter för direkta myndighetsfunktioner. Inte heller i detta avseende borde det vara skogsägarnas sak att betala in särskilda avgifter för att finansiera statliga myndigheter. Även dessa kostnader bör vara en uppgift för hela svenska folket. Skogsägarna ger givetvis sitt bidrag till dessa kostnader med de inkomstskatter som man betalar på intäkterna från skogen. Skogsvårdsavgiften är inte direkt baserad på de inkomster en skogsägare har från skogen. Därför kan det uppkomma situationer där uttaget får orimliga konsekvenser. Sådana fall kan förekomma där en skogsägare köpt en fastighet och tvingats finansiera en väsentlig del av köpet genom stora engångsuttag av skog. Därmed har denna skogsägare uttömt möjligheterna till att få några nettoinkomster från skogen. I andra fall kan det gälla fastigheter som har en mycket stor andel av skogsmarken bevuxen med välgallrad och välskött ungskog. I sådana fall kan skogsbruksvärdet vara mycket högt men awerkningsmöj Dessa skogsägare straffas alltså med höga avgifter på låga eller inga nettoinkomster från skogen. Det är också ofta de skötsamma skogsägarna som förlorar mest på skogsvårdsavgiften. Bidrag utgår i huvudsak till eftersatta åtgärder eller till fastigheter med ett dåligt skogstillstånd. Den skogsägare som sköter sin skog bra har i regel mycket små möjligheter att få bidrag. får dessa skogsägare höga skogsvårdsavgifter. Bidragssystemet innebär alltså en överföring från skötsamma till mindre skötsamma. Skogsvårdsavgiften motverkar därför i praktiken samhällets syften med skogspolitiken. En självklar följd av en slopad skogsvårdsavgift blir givetvis att alla bidrag som betalas med medel som kommer in från avgifterna slopas. Endast direkta regionalpolitiska insatser bör behållas. Dessa bör givetvis som alla andra regionalpolitiska insatser finansieras via statskassan. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avskaffa skogsvårdsavgiften fr. o. m. . () () 1987/88 Sk464
mot · GB02Sk466 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :Sk466 om skattefri hyresinkomst från fritidshus 1987/88 Sk466-469 Turismen i vårt land är viktig på många sätt. Som näringsgren ger den människor sysselsättning och inkomster. Den håller liv i åtskilliga butiker och annan service på landsbygden. I och med att det finns attraktiva turistanläggningar kan allt fler svenskar lockas att semestra i det egna landet. Detta skulle minska utflödet av valuta vilket vore gagneligt för bytesbalansen. Turismen kräver boende- och övernattningsmöjligheter. Hotell och stugbyar är dyrbara anläggningar, som medför höga rumspriser. Hotell och liknande anläggningar behövs. Men vi bör i långt högre grad utnyttja redan befintliga resurser för semesterboende. De enskilt ägda fritidshusen uppgår till ca 670000 i vårt land. Därtill kommer det man kallar överskottshus på landsbygden. De är också rätt många till antalet. Allt detta är en resurs för turismen - förutsatt att de nämnda stugorna och husen hyrs ut! Så sker endast i ringa omfattning. En orsak till detta är ofta att stugägaren bedömer nettoinkomsten som alltför låg i förhållande till det besvär och det slitage som uppstår vid uthyrning. Skäl för skattefritt belopp Sådana faktorer låg till grund när en gång fattade beslut om viss skattefri hyresinkomst för fritidshus. Detta var också anledning till att 1985 beslöt höja gränsen för detta belopp till . har emellertid inflationen gröpt ur även detta penningvärde och det är tid att höja beloppet till en rimlig nivå. Det vore en klar fördel om sådana justeringar skedde utan att behövde fatta beslut härom. Lämpligt vore att - som sker på andra områden - knyta gränsen för skattefrihet till ett indextal, lämpligen basbeloppet. Rimligt vore att den skattefria hyresinkomsten uppgick till ett halvt basbelopp, vilket är . 1 1987/88. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar fastställa gränsen för skattefri hyresinkomst på fritidshus till 0,5 basbelopp fr. o. m. innevarande inkomstår. 1987/88 Sk466
mot · GB02Sk469 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk469 av m. fl. (c) om avdrag för lön till eget barn För att avdrag skall beviljas för ersättning för arbete sorn utförs av barn i ett föräldraägt företag krävs att barnet har fyllt . Ersättningen läggs annars till någon av föräldrarnas inkomst där den beskattas med en ofta betydligt högre skattesats. Åldern räknas dessutom på vad som gällde första november året före taxeringsåret. Anställer i stället företaget grannens femtonåring får avdrag göras som vanligt. Detta förhållande lockar till att byta barn på papperet. Det är i stället viktigt att ge möjlighet att skola in barnen i företaget som de kanske skall ta över. Genom att sänka åldersgränsen till får fler ungdomar möjlighet till meningsfullt arbete. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär förslag om sänkning av åldersgränsen från 16 till för rätt till avdrag för lön som utbetalas till barn som arbetar i föräldraägt företag. () ()
mot · GB02Sk470 · 1988-01-26 00:00:00 — 5.1 Negativa verkningar av höga skatter 6 5.2 Dynamiska effekter av skattesänkningar 11 6.1 Utgångspunkter för en skattereform 13 6.2 Sänkt skattetryck 13 6.3 Lägre marginalskatter 14 6.4 Återinfört inflationsskydd 14 6.5 Reformerad familjebeskattning 15 6.6 Lägre beskattning av sparande 16 6.7 Reformerad bolagsskatt 17 6.9 Skattereformens effekter 19 7.2 Arvs- och gåvobeskattningen 23 8 ARBETSGIVARAVGIFTER OCH LÖNESKATTER 24 9.1 Effekter av fastighetstaxeringen 24 9.2 Småhusbeskattningens utformning 26 9.3 Realisationsvinstbeskattningen av fastigheter och bostadsrätter 26 11 ÖVRIGA SKATTER 28 12 FINANSIELLA KONSEKVENSER AV FÖRSLAGEN ... 29
mot · GB02Sk472 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk472 av och () om förbättrad avdragsrätt för underhållsbidrag Ända har avdragsrätten för underhållsbidrag till barn legat kvar vid högst . per barn och år. skall konstateras att det är sällsynt med underhållsbidrag som ligger . Den underhållsskyldige drabbas hårt av den höga nettokostnaden för underhåll. Det är känt att underhållsskyldiga i stor utsträckning har svåra ekonomiska problem. Detta leder ofta till sociala problem. Dessa förhållanden bör tillsammans med kravet på rättvisa även åt de underhållsskyldiga utgöra ett fullt tillräckligt motiv för en höjning av avdraget. Avdraget bör anslutas närmare de verkliga kostnaderna. Det kan visserligen sägas, att underhållsbidrag lika litet som bidragsförskott ej beskattas hos mottagaren och att en höjning av avdragsrätten skulle medföra ökad skattefrihet. Det skulle emellertid leda till ytterligare orättvisor om man löste denna principiella fråga genom att beskatta bidraget hos mottagaren, dvs. Däremot bör det vara rimligt att låta barnet stå som mottagare, vilket gäller för barnpension. Bidragsnivåer och barn under grundavdragsbeloppet inkl. schablonavdraget skulle då inte beskattas. Med stöd av det anförda hemställs att , i avvaktan på en familjebeskattningsreform som ger rättvisa skattevillkor även för underhållsskyldiga, hos regeringen begär skyndsamt förslag till förbättrad avdragsrätt för underhållssskyldiga. () ()
mot · GB02Sk473 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk473 av Hans Nyhage (m) om reavinstbeskattningen gällande bestämmelser för beräkning av reavinstbeskattningen vid försäljning av fastighet innebär dels en diskriminering av eget arbete, som utförts på fastigheten, dels anmärkningsvärda konsekvenser, när det gäller tiden för innehavet av fastigheten. Vad här har påtalats kan åskådliggöras genom följande exempel. A och B bygger var sin villa med en produktionskostnad på . Båda villorna har samma standardpoäng och taxeringsvärdet blir därför lika och fastställes till . A har inte utfört något eget arbete medan B har gjort detta till ett värde av . säljer A sin fastighet för . Uppräkningstalet antages därvid vara 2,0 och således uppstår ingen reavinst, eftersom 2,0 x . Om också B säljer sin villa och med samma belopp blir han beskattad för en reavinst på . beroende på att värdet av den egna arbetsinsatsen inte får medräknas vid uppräkningen. skall således avräknas och 2,0 x . blir , dvs. en fiktiv reavinst på . uppkommer, vilken beskattas. B bestraffas således för att han lagt ner eget arbete och tid på sin villa. Om B däremot väntar med försäljningen kan han utnyttja 20-årsregeln, som innebär att taxeringsvärdet får ligga till grund för uppräkningen. Försäljningsvärdet beräknas då enligt följande: taxeringsvärdet . x x 2,0, vilket blir . Här uppstår således ingen reavinst, som beskattas. Eftersom den egna arbetsinsatsen värderas vid fastställandet av taxeringsvärdet, borde den också kunna få tillgodoräknas vid reavinstberäkningen, exempelvis genom ett procentuellt tillägg på till produktionskostnaderna. Härigenom skulle ingen diskriminering av egna arbetsinsatser äga rum som de orimliga konsekvenserna av tidsinnehavet av fastigheten elimineras. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om beräkningen av reavinst vid försäljning av fastighet i enlighet med vad som anges i motionen. Hans Nyhage (m) 1987/88 Sk473
mot · GB02Sk476 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk476 av m. fl. om lättnader i aktiebeskattningen, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Fi613 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till lättnader i aktiebeskattningen i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär förslag om lindrad beskattning av vinstandelar på sätt som angivits i motionen. () () () () ()
mot · GB02Sk477 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk477 av m. fl. (fp) om schablonavdraget vid inkomstbeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Fi232 hemställs att beslutar reducera schablonavdraget vid inkomstbeskattningen från . () () () () () () ()
mot · GB02Sk478 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk478 av m. fl. (m) om inkomstbeskattningen för ideella organisationer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So278 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om en förändring av grundavdraget vid inkomstbeskattningen för ideella organisationer enligt vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär en utredning om möjligheten att slopa reklamskatten för ideella ungdomsföreningar. () () (m) () () () ()
mot · GB02Sk479 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk479 av och () om skattereglerna vid inlösen av mark Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo870 hemställs att hos regeringen begär förslag om förändringar i skattelagstiftningen i enlighet med de riktlinjer som anförts i motionen. (m) ()
mot · GB02Sk480 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :Sk480 * av m. fl. om realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Bo431 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för realisationsvinstbeskattning enligt vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av bostadsföretag. () () () () () ()
mot · GB02Sk481 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk481 av m. fl. (c) om extra avdrag för sjukkostnader Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Sf338 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om extra avdrag för sjukkostnader i skattesystemet. () Ingö ritt Irhammar (c) () () ()
mot · GB02Sk482 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk482 av m. fl. (c) om småföretagsbeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N331 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om småföretagsbeskattning och nyföretagande. () () () () () () ()