mot · GB02Fi223 · 1988-01-26 00:00:00 — De stora utdebiteringsskillnader som förekommer trots den omfattande utjämningen av skattekraft beror till betydande del på den politik som förs i olika kommuner. En del kommuner för en medveten högskattepolitik, till inte ringa del uppmuntrade av de incitament som det nuvarande skatteutjämningssystemet har medfört. Kommuner med särskilt hög utdebitering, , bör få extra skatteutjämningsbidrag i syfte att stimulera till skattesänkning. Detta extra skatteutjämningsbidrag skall utbetalas av skattesänkningen ned till . det år skattesänkningen genomförs. Därigenom ger skatteutjämningen ett incitament för lägre skattesatser och minskade utdebiteringsskillnader mellan olika kommuner. Detta är särskilt motiverat av att skatteutjämningssystemet stimulerat höjningar, vilket pressat upp de kommunala skattesatserna. Den tekniska uppbyggnaden av skatteutjämningssystemet bör i stort bibehållas. Grundgarantierna bör ligga kvar på nuvarande nivå med undantag av den korrigering som bör ske för kommuner med . Vad gäller tekniken för beräkningar av skillnader i kostnader för åldersstruktur och social struktur accepteras regeringens förslag med vissa undantag. Kostnader för barnomsorg bör uteslutande beräknas med utgångspunkt från antalet barn i berörda åldrar. Något hänsynstagande till den faktiska utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen bör inte ske. Förslaget om bidrag för befolkningsminskning accepteras, liksom att faktorn kostnad för socialbidrag skall omfatta hushåll som får socialbidrag. Vårt förslag till skatteutjämningssystem innebär att utbetalade bidrag kommer att öka något. Storleken kommer till viss del att bero på hur mycket skattesatserna sänks i högskattekommuner. Vidare ger avvecklingen av skatteutjämningsavgiften kommuner och landsting ett betydande tillskott. Vi föreslår sammanfattningsvis följande ändringar i systemet för skatteutjämning: Skatteutjämningsavgiften och den särskilda skatteutjämningsavgiften () skall avvecklas fr. o. m. Skatteutjämningsbidrag skall beräknas efter en bestämd skattesats: /skattekrona för primärkommun, . för landsting och . för landstingsfri kommun. Kompensation genom högre grundgaranti skall avse hela landet. I övrigt bör nuvarande grundgarantinivåer inklusive spärregler bibehållas. Primärkommuner med särskilt hög utdebitering - /skattekrona - som sänker skatten får ett extra skatteutjämningsbidrag av skattesänkningen ner till denna gräns. Faktorn kostnader för barnomsorg beräknas enbart med utgångspunkt i antalet barn i berörda åldrar. Vad gäller beräkning i övrigt av kostnader för ålders- och socialstruktur inklusive tillägg för stor befolkningsminskning accepteras regeringens förslag. Sammantaget innebär våra förslag en indragning på . Med en reellt sett oförändrad utgiftsvolym innebär de ingen finansiell försämring för kommunsektorn i förhållande till regeringens förslag. Genom att marginalskatterna sänks, dämpas såväl löne- som prisstegringstakten, vilket tillsammans med minskad statlig styrning har en positiv inverkan på kommunernas ekonomi totalt sett. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig författningstext. Med stöd av det anförda hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som föreslås i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som föreslås i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frisläppande av de allmänna investeringsfonderna, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avvecklingen av kvarvarande rester av tidigare prisstopp, 5. att som sin mening ger fullmäktige i till känna vad i motionen anförts om statsskuldspolitiken, 6. att som sin mening ger fullmäktige i till känna vad i motionen anförts om kredit- och valutapolitiken, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den kommunala ekonomin, 8. att avslår regeringens förslag till nytt skatteutjämningssystem, 9. att beslutar avskaffa skatteutjämningsavgiften fr. o. m. 10. att beslutar avskaffa den särskilda skatteutjämningsavgiften () fr. o.m. 11. att hos regeringen begär förslag till förändringar av det kommunala skatteutjämningssystemet, i enlighet med vad som i motionen föreslagits, i sådan tid att förändringarna kan träda i kraft fr. o. m. , 40 12. att bemyndigar regeringen att utge kompensation till kommuner och landstingskommuner för i form av extra skatteutjämningsbidrag i enlighet med vad som i motionen anförts, 13. att beslutar att till skatteutjämningsbidrag för kommunerna m. m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av , 14. att avslår regeringens förslag till att Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen för /89 anvisa ett förslagsanslag av , 15. att avslår regeringens förslag att till Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala garantibeskattningen m. m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av , 16. att som sin mening ger regeringen till känna att sammanlagt som en teknisk övergångslösning skall innehållas av de medel som staten överför till kommunerna i enlighet med vad som i motionen anförts, samt 17. att beslutar anta nedanstående Förslag till Lag om begränsning i kommuns och landstingskommuns rätt att ta ut skatt m. m. Härigenom föreskrivs följande. Vid fastställande av skattesats får kommun eller landstingskommun ej överskrida den skattesats som kommunen eller landstingskommunen har bestämt för . Om särskilda förhållanden i kommun eller landstingskommun påkallar det, får regeringen efter ansökan bevilja undantag från vad som sägs under 1 §. Ansökan inges till länsstyrelse ansökan avser. Högre skattesats än vad som är medgivet enligt 1 § får ej tillämpas vid debitering av kommunalskatt eller landstingsskatt enligt uppbördslagen (1953:272) eller vid utbetalning av sådan skatt för något av dessa år enligt lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns eller annan menighets utdebitering av skatt m. m., om ej regeringen beviljat undantag enligt 2 §. () () () () () () () () () () 1 Sammanfattning 1 F'223 2 halkar efter 2 3 Den ekonomiska utvecklingen 4 3.1 Internationella perspektiv 4 3.2 Långsam konsumtionsledd tillväxt i 6 4 Regeringens ekonomiska politik 10 4.1 Tredje vägens politik misslyckad 10 4.2 Finansplanens riktlinjer 14 4.3 Avtalsrörelsen och lönebildningen 15 5 Det moderata alternativet 19 5.1 Tillväxtens förutsättningar i centrum 19 5.5 Den kommunala ekonomin 32 5.5.1 Snabb expansion 32 5.5.2 Dålig produktivitet 33 5.5.3 Specialdestinerade statsbidrag 35