mot · GB02Sk432 · 1988-01-26 00:00:00 — a. för att underlätta årets avtalsförhandlingar. Regeringen delade inte vår uppfattning. Av allt att döma kommer löneökningarna att nu bli eller högre. För att lägga grunden för en lugnare löneökningstakt bör första steget i en skattereform tas då. har också förordat att skatteskalorna skall inflationsskyddas. Också det är viktigt för löntagarna. De måste veta att en högre inflation än vad regeringen har som mål inte leder till reala skatteskärpningar, och det kräver i sin tur inflationsskydd av skatteskalan. Innebörden av ett inflationsskydd är att en given real inkomst år beskattas med samma skattesats (om inte beslutar annat). inkomst beskattas med medan . Säg att inflationen blir . har då samma köpkraft som . vi har bakom oss. Inflationsskyddet innebär att . i så fall beskattas på samma sätt som . med 32,. Utan inflationsskydd kommer . att beskattas med samma skattesats som , dvs. , trots att de inte är lika mycket värda. Dessa förhållanden måste nu beaktas i avtalsförhandlingarna eftersom målet i regel får antas vara att öka, eller i varje fall skydda, löntagarnas köpkraft. Med inflationsskydd i skatteskalan slipper organisationerna väga in inflationsantaganden. förslag till riktlinjer för en skattereform På landsmöte fastställdes riktlinjerna i den skattereform partiet skall arbeta för. I kort sammanfattning är det: En kraftig sänkning av marginalskatterna för alla heltidsarbetande. Den normala marginalskatten bör uppgå till och taket sättas till . Alla inkomsttagare bör således alltid få behålla minst hälften av en extrainkomst eller en inkomstökning. Skatteskalan inflationsskyddas i syfte att förhindra att inflationen automatiskt skärper det reala skattetrycket. De nuvarande inkomstslagen kapital, annan schablontaxerad fastighet (egnahem) och tillfällig förvärvsverksamhet slås samman till ett inkomstslag. För detta tillämpas skattesatsen , dvs. den marginalskattesats som gäller för flertalet heltidsarbetande. Genom att skatten på avkastning av sparande alltid blir uppnås att sparande stimuleras. Genom att underskottsavdrag alltid görs mot en skattesats på begränsas värdet av underskottsavdragen och det blir mindre lönsamt att låna. Bolagsbeskattningen förenklas genom att skattebasen breddas och skattesatsen sänks kraftigt. Basbreddningen uppnås genom att möjligheterna till bokslutsdispositioner minskas. Den särskilda löntagarfondsskatten tas bort. Dubbelbeskattningen på aktieutdelningar elimineras. Ett särskilt inkomstlag bör övervägas för inkomster av konstnärlig verksamhet med reducerade arbetsgivaravgifter. Neutraliteten mellan olika boendeformer upprätthålls. Progressiviteten i villaschablonen bör avskaffas. Beskattningen av bostadsrätter bör ske enligt samma principer som gäller för egnahem. Sambeskattning av förmögenhet avskaffas, det skattefria grundbeloppet höjs och skatteskalan inflationsskyddas. Arbetande kapital i mindre och medelstora företag undantas från beskattning. Grundavdraget vid arvsbeskattningen höjs, arvsskatteskalan sänks så att högsta skattesats blir och skalan inflationsskyddas. Den i princip enhetliga mervärdesskatten behålls. En viss breddning kan övervägas. Däremot avvisas idéer om att differentiera mervärdeskatten. Punktskatter accepteras när det finns klara samhällsekonomiska eller sociala skäl, som för t. ex. alkohol- och tobaksskatterna. I övrigt bör punktskatter inte förekomma. Beskattningen bör vara neutral och valet mellan olika varor och tjänster bör överlåtas till konsumenterna. Energibeskattningen bör ses över års energipolitiska beslut. Rättssäkerheten i beskattningen måste stärkas. Bevissäkringslagen bör avskaffas. En skattskyldig som helt eller delvis vinner en process mot staten bör få ersättning för sina processkostnader. Förutsättningarna för omprövning av taxeringsbeslut bör förbättras. Möjligheterna för skattemyndigheterna att gå vidare till högre domstol om skattemålet vunnits av den enskilde bör begränsas. Den särskilda avgiften för skattetillägg bör avskaffas. Betalningssäkringslagen bör omarbetas. Den enskilde bör få ersättning när lagen använts felaktigt, och reglerna för anstånd med skatt bör förbättras. Dessutom bör generalklausulen avskaffas och en omvänd generalklausul införas som gör det möjligt för skattemyndigheterna att tolka regler till enskildas förmån när de eljest skulle få effekter som lagstiftarna icke avsett. Utöver vad som här redovisas finns anledning att också pröva vissa andra frågor av intresse, t. ex. utformningen av vissa av våra socialförsäkringssystem. Särskilt när det gäller sjukförsäkringen och ATP bör man överväga att stärka sambandet mellan erlagda avgifter och de förmåner som utgår. En närmare koppling häremellan skulle vara ett sätt att ytterligare minska skattekilarna. Flertalet av dessa frågor kommer vi att få anledning återkomma till i samband med den större skattereform som förbereds i flera statliga utredningar. förslag till marginalskattesänkningar 1989 bör, emellertid, som vi tidigare framhållit, det första steget i en marginalskattereform tas. Det bör ske genom att skattesatsen vid beräkningen av grundbeloppet sänks med 4 pe, från , i det översta skiktet, alltså fr. o. m. 7 basenheter (. Innebörden av detta är att marginalskatten sänks med 4 pe för alla inkomsttagare med beskattningsbar inkomst . begränsas automatiskt värdet av underskottsavdragen till högst (vid . Inkomstbortfallet till följd av denna skattesänkning kan beräknas till ca . Vi har i vårt budgetalternativ finansierat detta bortfall genom både besparingar och andra skattehöjningar. Det är enligt mening angeläget att den finansiering som väljs läggs ut så att den berör så många som möjligt och så långt möjligt har samma profil som marginalskattesänkningen även om detta, som tidigare nämnts, inte kan uppnås fullt ut. Vi föreslår vissa besparingar i sjukförsäkringen, dels att insjuknandedagen icke skall vara ersättningsberättigad, dels att sjukersättningen sänks från . Eftersom sjukersättningen är inkomstrelaterad har denna besparing den önskade profilen. Vi föreslår vidare att grundavdraget sänks med . Det innebär att den beskattningsbara inkomsten stiger med motsvarande belopp för alla inkomsttagare. De som har lägre inkomster och en marginalskatt på får betala , och de som har högre inkomster och i vårt förslag får en marginalskatt på . Även här har justeringen den önskade profilen. Dessa poster ger sammantaget ca . Även i övrigt har vår ambition varit att ge finansieringen en likartad profil som marginalskattesänkningarna. Hela finansieringen redovisas i vår ekonomisk politiska motion. För att kompensera pensionärer med endast grundförmåner bör det extra avdraget höjas med . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att godkänner de riktlinjer för skattepolitikens långsiktiga inriktning som anförts i motionen, 2. att beslutar anta följande ändring i 10 § lagen om statlig inkomstskatt: 1 mom. För fysiska personer och dödsbon beräknas grundbelopp och tilläggsbelopp enligt följande. Grundbeloppet utgör samt: när beskattningsbar inkomst inte överstiger 7 basenheter: av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger 7 basenheter: grundbeloppet för 7 basenheter och av återstoden, grundbeloppet för 7 basenheter och av återstoden, 3. att beslutar införa inflationsskydd i skatteskalorna enligt vad som anförts i motionen, 4. att beslutar sänka grundavdraget med . enligt vad som anförts i motionen, 5. att beslutar höja det extra avdraget för pensionärer med . enligt vad som anförts i motionen. () () () () () () () ()