mot · GB02T22 · 1988-01-29 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T22 av och () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Ett väl fungerande vägnät är livsnerven i ett län. Det är förutsättningen för en decentralisering av bebyggelse och näringsliv, för aktiv fritid, samhällelig service och för näringslivets transporter. I finns flera skogsindustrier av vilka Holmen i är den största. exporterar skogsprodukter för 40-50 milj arder kr. Vi tar ut ca 60 miljoner m ur skogen med en transportkostnad av . per m\ Detta betyder att skogstransporterna kostar ca. Beräkningar visar att av virket kan nås från huvudvägarna. Volymen på det övriga vägnätet motsvarar alltså en transportkostnad av ca . Detta visar klart hur väsentligt det är för skogsindustrin att samhället åtgärdar de mindre vägarna och de flaskhalsar som många broar utgör. 1 finns det riksvägar och länsvägar. Trots detta är fördelningen för den närmaste 428 milj. kr. till investeringar i riksvägar och endast 51,5 milj. till investeringar i länsvägarna. Länet får enligt planer 168 milj. kr. mindre än föregående tioårsperiod. Länsvägarna, som är åtta gånger längre än riksvägarna, får av det sjunkande anslaget. Detta trots att = av länets vägbestånd är grusvägar. Denna vägpolitik är horribel. Regeringen talar så vackert om regional balans. Med denna vägpolitik är det ljusår tills den blir verklighet, eftersom vägnätet är av största betydelse för just den regionala balansen. Regeringen har engagerat sig i skall leva. För att uppnå målet behövs det först och främst en vägpolitik när det gäller de vägar på vilka timmerbilar, mjölkbilar, fodertransporter, skolskjutsar, pendlare, färdtjänst och lantbrevbärare skall fram! har år hävdat att bör uttala att av vägbyggnadsmedlen skall gå till länsvägarna. När man ser vägmedlens fördelning i kan man säga att detta krav aldrig varit mer aktuellt än . Länets länsvägar måste tillförsäkras ett betydligt större anslag den kommande tioårsperioden. föreslår också i sin partimotion ett till 500 milj. höjt anslag till byggande av länsvägar. Några exempel på vägar i vårt län som är i stort behov av åtgärder och som inte fick rum inom tioårsplanen: väg 580 , väg 210 förbi , vägen mellan Strömsfors och och en ny Mot. 1987/88 förbifart förbi . Upprustningen av dessa med flera vägar skulle T22 verksamt bidra till en positiv utveckling av länets ekonomi, miljö och den decentraliserade bebyggelse önskar. Enligt proposition 1987/88:50 skall SJ delas upp i ett banverk och ett affärsverk. finns 8 marknadsregioner inom SJ: , , Regioncheferna lyder direkt under generaldirektören och har därigenom hög beslutskompetens och förhandlingsnivå (i princip alla förhandlingar). marknadsregion omfattar och samt delar av , . och (se till motionen bifogad karta. Bilaga 1). Marknadsregionen sköter såväl person- som godstrafiken. Exempel på tunga kunder inom resandetrafiken är länshuvudmänncn i för Östgötatrafiken och för länstrafik. Tunga kunder inom godstrafiken är hamn. Holmen, och . Marknadsregionen har 1 600 anställda (alla siffror ungerfärliga eftersom de fortlöpande förändras) varav 1 500 på stationer och lokstationer. Marknadsregionkontoret har 85 anställda. Stationer och lokstationer sköter den löpande järnvägsverksamheten. Marknadsregionkontoret sköter planering och utveckling, marknadsbearbetning, kundavtal, tåg- och lokledning, kvalificerade ekonomi- och personalfrågor. beslutade SJ:s dåvarande styrelse bl. - att succesivt indela SJ i ett antal affärsområden för resandetrafik och i ett antal affärsområden för godstrafik - att succesivt dra in marknadsregionerna SJ:s resandetrafik skulle få följande affärsområden med huvudorter : och trafiken mot : samt trafiken : samt trafiken : SJ:s godstrafik skulle få följande affärsområden med huvudorter : , , Bergslagen : Mellersta och övre Ovanstående innebär bl. att resandetrafiken i läggs delvis under , delvis under och delvis under (sträckan riktning ) att resandetrafiken i läggs delvis under , delvis under att godstrafiken i läggs under 14 att godstrafiken i läggs delvis under , delvis under . Från avsänds i inrikes trafik 35000 järnvägsvagnar varav 25 000 vagnar enbart från . Antal inrikes ankommande vagnar till är 39 000 varav till 27 000. Därtill kommer 18 000 vagnar till och från utlandet varav 11 000 till och från . Tillsammans transporteras på dessa vagnar 1.8 milj. godston/år varav 1,2 milj. ton enbart till och från . Genom att dela upp gods- och persontrafiken i skilda affärsområden och flytta huvudansvaret för kundkontakterna från regionen till främst och , kommer man att slå sönder en organisation som fungerar utmärkt och i höggrad är både decentraliserad och marknadsanpassad. Grundtanken bakom SJ:s nya affärsorganisation är att decentralisera ansvaret för att komma nära marknaden. De föreslagna förändringarna för Östgötaregionen ligger absolut inte i linje med denna grundtanke, eftersom ansvaret för persontrafiken centraliseras till och ansvaret för godstrafiken flyttas till . Det måste vara helt olämpligt att lägga huvudansvaret för marknadskontakterna i Östgötarcgionen i , eftersom i sig själv redan är så stor. 1 en sådan organisation kommer de regionala intressena i Östgötarcgionen att få svårt att hävda sig. Erfarenheterna från det privata näringslivet visar också att man i regionindelningar sällan hänför till . Det är lika olämpligt att hänföra Östgötaregionen till . Det avgörande argumentet mot en sådan organisation är avstandet. ligger frän och det säger sig självt att det inte går att ha särskilt nära marknadskontakter på sådant avstånd. 1 centrum ligger , landets fjärde storstadsområde. De båda kommunerna kompletterar varandra och utgör tillsammans ett attraktivt alternativ till de tre traditionella storstadsområdena . Norrköping-Linköpings-regioncn hänförs till de fern regionerna i landet som bedöms ha de största utvecklingsmöjligheterna. 1 Norrköping-Linköpings-regioncn ligger tyngdpunkten inom transportoch kommunikationssektorn i . Få orter i landet kan uppvisa ett så transportgcografiskt fördelaktigt läge som . Här möter två Europavägar och tvä riksvägar alldeles intill en internationell flygplats och en av ostkustens modernaste djuphamnar. Den transporttekniska infrastrukturen är således väl utbyggd i och skapar ett mycket fördelaktigt kommunikationssystem. Till detta kommer att alla typer av transport-, lagrings- och speditionsföretag finns representerade i kommunen. Dessa företag erbjuder tillsammans ett heltäckande serviceutbud. Av alla de uppräknade skälen bör SJ:s marknadsregion i behållas intakt. lät nya styrelse meddela att banregion med ca 70 anställda skulle läggas ner. Ca 700 anställda i . och län skulle också beröras. pings banregion, som har samma gränser som marknadsregionen, skulle Mot. delas i huvudsak mellan östra regionen med som huvudort och T22 södra regionen med som huvudort. som styrelse tog detta beslut slog man fast att målet för det nya verket bl. a. skall vara effektivitet, affärsmässighet, arbetsglädje långtgående decentralisering och delegering. Vi kan inte finna att förslaget att bryta sönder och dela upp banregion ger några av dessa effekter. Effektivitet går hand i hand med beslutsdelegering och ansvar för ett överblickbart område. Arbetsglädje förutsätter det . banregion har stora arbetsuppgifter och kolossala uppgifter framför sig med planerna för nya bansträckningar för ca . Den behöver inte och skall inte ta över även banavdelning. Man talar om att det i finns teknisk kompetens. Det finns det i också. Länet har både universitet och högskola. Regeringen talar om vikten av decentralisering. Att flytta folk och beslut från till och är en direkt centralisering. Det har talats om vikten av att föra in arbetsglädje och personligt ansvar i . Förslaget går direkt på tvärs mot detta. Dessutom har berörda chefer och personal, det gäller både marknadsregionen och banavdelningen, inte fått tillfälle diskutera saken innan styrelsebeslutet. Beslutsunderlaget är också ytterligt torftigt. Av alla de uppräknade skälen bör SJ:s banavdelning i finnas kvar intakt. Transportforskningsberedningen (TFB) I årets budgetproposition, bilaga 8, sägs att TFB skall flytta in i nya lokaler. Ända sedan TFB startade har föreslagit att denna myndighet skall ligga i . Det var också det enhälliga förslaget från den utredning som ursprungligen initierade TFB. I finns transportforskning på och där finns det vitala VTI. I grannkommunen finns både och luftfartsverket. Vi har inget emot de nya arbetsuppgifter TFB får i proposition 50 men vidhåller att beredningen istället för att flytta in i nya lokaler i det överhettade lokaliseras till . I proposition 1987/88:50 föreslås att länsjärnvägarna också skall omfatta ett 50-tal banor där endast godstrafik förekommer. Det berör banan MjölbyVäderstad. Föredraganden föreslår att på banor där det ej finns persontrafik och där SJ:s godstrafik är av obetydlig omfattning skall underhållsansvar upphöra och banan läggas ner därefter. Detta förslag kan vi inte tillstyrka. Många industrier har valt lokaliseringsort just på grund av närhet till järnvägen, så t. ex. Väderstadsverken som för att kunna sälja sin produktion är helt beroende av järnvägen. Antalet lastade vagnar rör sig kring 210 . Det kan tyckas litet i de stora sammanhangen men bilen är inget alternativ till just dessa vagnslaster. Lasterna av harvar och sladdar blir antingen för breda eller för höga för att passa viadukter i eller i . Flera kunder begär också att få varorna per tåg. Vi är skeptiska till SJ:s policy att koncentrera sig på 200 s. k. nyckelkunder och att mer eller mindre vända övriga företag ryggen. Vi motsätter oss också tendensen att söka förmå företag på orter vid godsbanor, industrispiir och andra sidolinjer att acceptera bilforsling till/från närmaste terminal vid huvudlinjenätet. Allt i syfte att helt rensa dylika linjer från tågrörelser för att sedan kunna riva upp dem. Vi anser i likhet med partimotion att ingen godsbana som kommunen vill bevara skall få läggas ner. Det är kommunen som bäst känner det lokala näringslivet och som drabbas om företag tvingas lägga ner. till storleken tredje kommun är . Kommunen har i sträck påtalat för SJ att förbindelserna till och från inte fungerar tillfredsställande. Vi önskar att SJ förbättrar tågtrafiken mellan och . I sitt brev till SJ har kommun också synpunkter på SJ:s remissförfarande. En av dessa synpunkter vill vi direkt vidarebefordra: "Remissen kommer i ett tidsläge, då resandetågplanen är så genomarbetad att endast detaljsynpunkter är meningsfulla. Vi anser att detta bör åtgärdas. föreslår att "Blåviksfärjan skall dras in från allmänt underhåll. i uttalade att "inte någon sådan förändring skett som enligt 25 § väglagen skulle kunna utgöra grund för indragning av färjeleden. Vidare fordras enligt 25 § att en indragning endast medför ringa olägenhet för bygden. En indragning i detta fall medför istället avsevärda olägenheter för bygden. Ingen av lagens förutsättningar för indragning föreligger alltså enligt mening. Med hänvisning till vad vi anfört i motionen hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökat anslag till länsvägarna i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att SJ:s banavdelning i skall odelad vara kvar i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att SJ:s marknadsregion i odelat skall vara kvar i , 4. att beslutar att Transportforskningsberedningen förläggs till , 5. att som sin mening ger regeringen till känna att godsbanan skall vara kvar i drift så länge kommunen sa önskar, 17 6. att som sin mening ger regeringen till känna att SJ:s för- Mot. 1987/88 bindelser med måste förbättras, T22 7. att som sin mening ger regeringen till känna att SJ bör sända ut sin resandetågplan på remiss till kommunerna i ett tidigare skede än vad som är fallet, 8. att uttalar sig för att Blåviksfärjan mellan Torpön och fastlandet ej får dras in. () () Bilaga 1 Mot. (södra delen) län (norra delen)