ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T5 · 1988-11-10 00:00:00 — av m.fl.(c) med anledning av prop. 1988/89:36 om ändring i luftfartslagen (1957:297) Föreliggande proposition innebär att den nu gällande tillståndsprövningen av allmänna flygplatser utvidgas i syfte att göra en mer allmän trafikpolitisk behovsprövning vid byggande och förnyelse av sådana. För många bygder och orter i vårt land är tillgången till flygplats av avgörande betydelse för att kunna åstadkomma en positiv utveckling ur regionalpolitisk synpunkt. Den pågående skall leva uppvisar många förslag om snabbare och effektivare kommunikationer för att förbättra sysselsättningsläget i många kommuner. Enligt vår mening skulle en tillståndsprövning med den inriktning som anges i propositionen fungera som en allvarlig hämsko på det förnyelse- och utvecklingsarbete som bedrivs med kraft och engagemang på lokal och regional nivå på många håll i vårt land. Förslaget innebär att regeringen får möjlighet att stoppa även sådana projekt där någotsomhelst risktagande med statliga medel ej föreligger. En ordning där staten gör en trafikpolitisk behovsprövning även av sådana projekt som tillkommer på kommunalt ansvar innebär en oacceptabel inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Det är ur regionalpolitisk synpunkt viktigt att byggande och utveckling av flygplatser på nya platser även i fortsättningen kan förverkligas efter lokala initiativ och med lokalt ansvar även om projektet ej anses stå i full överensstämmelse med centrala statsmaktens luftfartspolitiska intentioner. Redan med nuvarande prövningsregler sker en ingående bedömning av flygplatsens miljömässiga konsekvenser. Denna prövning har skärpts. Inför ett flygplatsbygge sker också ingående säkerhetsmässiga bedömningar. Dessa två prövningsgrunder fyller enligt vår mening angelägna behov. Däremot talar starka skäl emot den nya prövningsgrunden varför vi yrkar att propositionen avslås. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1988/89:36. () ()
mot · GC02T7 · 1988-11-14 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T7 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:36 om ändring i luftfartslagen (1957:297) I propositionen föreslår regeringen att prövningen av investeringar i flygplatser skall bli ännu mer omfattande än . Dels föreslås att den prövning som gällt inrättande eller drift av allmän flygplats nu också skall tillämpas vid ombyggnad eller ändring av driften, dels föreslås att prövningen utöver gällande kriterier också skall omfatta investeringens lönsamhet och dess inverkan på andra flygplatser i regionen. Uppenbarligen förutsätter regeringen att regeringen själv eller myndighet som regeringen utser har större möjligheter att bedöma dessa investeringar än vad exempelvis kommunerna har. Dessutom förutsätts att det relevanta kriteriet för bedömning av dessa investeringar är det trafikekonomiska sett från flygets utgångspunkt. Vi anser att det kommunala självstyret bör respekteras, och att kommunerna således skall ha rätt att göra egna bedömningar av huruvida investeringar i flygplatser är ett lämpligt sätt att använda kommunala skattemedel. Kommunerna har lika stort intresse av att få avkastning på sitt investerade kapital som staten har. Regeringens förslag innebär i praktiken att en myndighet, luftfartsverket, får rätt att förbjuda den regionala utveckling som modernisering eller förbättring av en flygplats kan innebära. Sådana beslut bör enligt vår uppfattning tillkomma de berörda kommunerna och landstingen. Med hänvisning till det anförda hemställer undertecknade att avslår propositionen. () () Tom () () () Per Stenmarck (m)
mot · GC02T9 · 1988-11-28 00:00:00 — av m.fl.(fp) med anledning av prop. 1988/89:56 om stöd till svenska rederier I proposition 1988/89:56 föreslås att tidigare ställningstagande rörande sjömansskatt skall ändras till förmån för ett system av direkta branschstöd till rederinäringen. Regeringen menar attbranschstöd är befriade från en rad olägenheter vilka skulle uppstå om skattebefrielse valdes som stödform. Regeringen har alltså anset det nödvändigt med ett omtänkande. I denna situation hade det enligt vår mening varit motiverat att också pröva andra lösningar för att långsiktigt stärka svensk sjöfarts ställning. Lösningar, som senast förespråkades av de tre borgerliga partierna gemensamt i trafikutskottet. Sålunda bör regeringen skyndsamt utreda förutsättningarna för införande av ett internationellt sjöfartsregister i . Erfarenheterna från och bör därvid kunna tjäna som vägledning. Det är också vår uppfattning att regeringen borde ha övervägt att ändra reglerna för de allmänna investeringsfonderna, så att medel från fonderna kan tas i anspråk inte bara för nya fartyg. 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utredning av ett svenskt internationellt sjöfartsregister, 2. att beslutar medge rätt att utnyttja investeringsfonderna för fartygsinvesteringar. () ()
mot · GC02U4 · 1988-11-09 00:00:00 — av m. fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:35 om en nordisk utvecklingsfond för förmånlig kreditgivning till Regeringen föreslår i propositionen att godkänner en överenskommelse om inrättande av en nordisk utvecklingsfond för förmånlig kreditgivning till . Vår uppfattning är att de behov fonden avses fylla redan kan tillgodoses inom ramen för den kreditgivning som de nordiska länderna redan själva svarar för. I konsekvens härmed avstyrker vi regeringens förslag. Regeringen föreslår i propositionen att godkänner en överenskommelse om inrättande av en nordisk utvecklingsfond för förmånlig kreditgivning till . Fondens krediter skall stöjda projekt av nordiskt intresse och främst användas för samfinansiering av projekt med multilaterala institutioner som t.ex. . och en administration skall byggas upp för verksamhetens ledning. Fonden ses av regeringen som ett värdefullt komplement till det samarbete som de nordiska länderna bedrivit i biståndsfrågor. Skuldkrisen är ett överskuggande problem för utvecklingsländerna. Mycket av det bistånd som ges länder i den tredje världen förfelar sitt syfte, eftersom många av länderna är tvungna att prioritera produktion som kan ge den hårdvaluta som krävs för skuldkonsolidering. I själva verket är situationen sådan att för många länder överskrider räntor och amorteringar de belopp de erhåller i form av bistånd. För att försöka komma till rätta med problemen upprättas nu strukturanpassningsprogram, där man på bred bas försöker påverka landets förutsättningar för egen försörjning, som man gör upp planer för hur skuldkonsolideringen skall gå till. Detta arbete är en uppgift för de multilaterala biståndsprogram som bedrivs i t.ex. FN:s regi. Vår uppfattning är att de behov den nu föreslagna fonden avses fylla redan kan tillgodoses inom ramen för den kreditgivning som de nordiska länderna redan själva svarar för. Enligt vår mening är det inte lämpligt att bygga upp ytterligare en Mot. organisation för att administrera kreditgivning till utvecklingsländerna. föreslagna organisationen kräver nya pengar som enligt vår mening skulle komma till bättre användning, om de användes för biståndsinsatser via de ordinarie kanalerna för resp. land. Ett gemensamt nordiskt agerande i frågor rörande kreditgivning till behöver dock inte uteslutas. Detta kan ske genom beslut inom ramen för det ordinarie samarbetet i om stöd till gemensamma projekt eller genom beslut om gemensam inriktning av kreditgivning till . Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag om godkännande av överenskommelse om upprättande av en nordisk utvecklingsfond för förmånlig kreditgivning till . () ()
mot · GC02U5 · 1988-11-09 00:00:00 — av m.fl. (c) med anledning av prop. 1988/89:35 om godkännande av överenskommelse om upprättande av en nordisk utvecklingsfond för förmånlig kreditgivning till föreslås godkänna att de nordiska länderna kommit överens om att upprätta en nordisk utvecklingsfond för att främja ekonomisk och social utveckling i genom att delta i finansiering av projekt av nordiskt intresse. Vi anser att denna fond fyller en angelägen uppgift, men att en inriktning på en miljövänlig teknik är nödvändig. Meningen är alltså att hjälpa nordiska företag finansiera sina investeringar i . Det är väsentligt att dessa investeringar sker i Brundtlandrapportens anda, dvs. att de främjar en uthållig (sustainable) utveckling. Utvecklingen i våra länder går mot en human-ekologisk strukturomvandling av näringslivet. Dålig teknik, som t ex förorsakar miljöfarligt avfall, blir allt mindre lönsam ju mer samhället med lagar, skatter och avgifter ser till att helheten kommer in i kalkylerna. är dyrbar, ekologiskt ogenomtänkt teknik emellertid aktuell i våra länder. I innebär den en katastrof. På s. 4 i propositionen skriver statsrådet : Tillväxten är en förutsättning för ekonomisk och social utveckling. Efter Brundtlandrapporten står det emellertid klart för allt fler att tillväxtens innehåll är avgörande om den skall innebära en socialt god utveckling eller ej. Enligt tidningsuppgifter säger , som lämnar för en befattning i SIDA, att miljöproblemen är ett av de allvarligaste hindren för ekonomisk utveckling i u-världen.Inga projekt som finansieras av SIDA ska i fortsättningen få innebära negativa konsekvenser för miljön. Självfallet måste den föreslagna nordiska utvecklingsfonden arbeta med samma restriktioner! bör göra klart att ekonomisk och social utveckling i ändamålsparagrafen i fondens stadgar innebär en miljömässigt uthållig (sustainable) utveckling. Med hänvisning till det anförda yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fondens inriktning på en miljömässigt uthållig utveckling. 1988/89 U5
mot · GC02U6 · 1988-11-10 00:00:00 — av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:22 om ändring i lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner I propositionen föreslås att bestämmelser om vissa tvångsmedel skall gälla i fråga om brott mot lagen om förbud med handel med och . Det är bra att tullen och vissa andra myndigheter nu får bättre möjligheter att övervaka att det inte sker brott mot sanktionerna vad gäller handel med och . I ett avseende anser vi emellertid att förslaget är onödigt långtgående. Förordningen om förbud mot handel med och gäller endast yrkesmässig handel med varor. Med hänsyn till detta anser vi inte att det är motiverat att det för kontroll av förordningens efterlevnad finns utrymme för sådana tvångsmedel som innebär kroppsvisitation och kroppsbesiktning. Bortsett från ädelmetaller och ädelstenar (som kan eftersökas enligt varusmugglingslagen) är det svårt att tänka sig att någon i syfte att bedriva yrkesmässig handel med varor smugglar dessa på kroppen eller i handbagage. Däremot bör tvångsmedel av typ husrannsakan kunna användas, eftersom detta möjliggör undersökning av näringsidkares lager etc. Lagförslaget bör därför ändras så att endast 13-18 §§ i lagen om straff för varusmuggling skall kunna ifrågakomma. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att 16 § Lagom ändring i lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner skall få följande lydelse: Har regeringen meddelat förbud som avses i 3 § eller 5 § 2 eller 5, gäller 13-18 §§ lagen (1960:418) om straff för varusmuggling i fråga om brott mot sådant förbud. törsmark (fp) () ()
mot · GC02Jo17 · 1988-12-01 00:00:00 — av m. fl. med anledning av prop. 1988/89:62 om fortsatt giltighet av Mot. lagen (1983:147) om förbud underviss tid mot nybyggnad av 1988/89 djurstallar för nötkreatur och svin Jol7-19 Motivet för förbudet mot byggande av djurstallar, som infördes , var att anpassa animalieproduktionen till inhemsk efterfrågan. Förbudet, som förlängts att gälla till , föreslås nu förlängas ytterligare . Detta beroende på att lantbruksstyrelsen inte klarat att fastställa tillämpningsföreskrifterna till den av antagna djurskyddslagen. Moderata samlingspartiet har konsekvent varit emot lagar av denna typ. Lagen är ett intrång i enskild äganderätt och innebär att brukningsrätten försvåras. Investeringsförbudet innebär en onödig kontroll av jordbruket. Dynamiken och företagarandan skadas. Talrika dispenser tyder på att detta är en onödig reglering. Det enda villkor som bör kvarstå är anpassningen av djurhållningen till den brukade arealens storlek. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1988/89:62. () () () () () (m) () 1 1988/89.
mot · GC02Jo18 · 1988-12-02 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jol8 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1988/89:62 om fortsatt giltighet av lagen (1983:147) om förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin Regeringen föreslår i sin proposition att det investeringsförbud för nybyggnation av djurstallar för nötkreatur och svin som beslutats skall upphävas fr.o.m. , skall förlängas . När investeringsmöjligheter släpps fria för djurstallar måste det i första hand gälla ersättningsbyggnation av redan befintliga djurstallar, i andra hand måste det gälla för kompletteringsbyggnation vid utvecklingsbara enheter främst inom familjejordbrukets ram. När investeringsstoppet hävs måste det ersättas med ett annat system. anser att en etableringskontroll då bör införas att gälla för enheter som därmed uppnår 50 djurenheter. Vid nyinvesteringar måste hänsyn tas till det tillgängliga produktionsutrymmet, regional balans, jordbruk och miljön och till antalet djurenheter/ha. Denna föreslagna etableringskontroll måste utformas i samarbete mellan näringen och regering. framhöll i sin motion i anledning av proposition 1987/88:165 att tiden för investeringsförbudet skulle förlängas för att ge berörda myndigheter tid att dels utarbeta föreskrifter i anledning av den nya djurskyddslagen, dels utarbeta föreskrifter för etableringskontroll. föreslår därför att lagen får en fortsatt giltighet . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar i enlighet med vad som i motionen anförts om en fortsatt giltighet av lagen (1983:147) om förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin. () () ()
mot · GC02Jo19 · 1988-12-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jol9 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:62 om fortsatt giltighet av lagen (1983:147) om förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin I proposition 1987/88:165 om reglering av priserna på jordbruksprodukter m.m. föreslog regeringen bl.a. en förlängning av förbudet mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin under , t.o.m. . Förslaget motiverades av att stod i begrepp att anta en ny djurskyddslag och nya bestämmelser om miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket. Lantbruksstyrelsen har i dessa sammanhang fått uppdrag att skriva tillämpningsföreskrifter - som bl.a. reglerar ytor och system för djurhållning - och dessa föreskrifter förväntades vara klara och träda i kraft . Från framhölls i motion 1987/88:Jo69 att partiet av praktiska skäl accepterade regeringens förslag. Men underströks att förbudet måste avvecklas och att eventuella förslag om ytterligare förlängning kommer inte att acceptera. När regeringen nu i proposition 1988/89:62 föreslår en ytterligare förlängning håller fast vid sin tidigare redovisade ståndpunkt. Det tillfälliga nybyggnadsförbudet mot djurstallar - som även omfattade höns - har varit i kraft . Om man tillgriper selektiva åtgärder för produktionsanpassning är det viktigt att åtgärderna är klart tidsbegränsade, ty de åstadkommer komplicerade detaljregleringar som blir effektivitetshämmande. Regeringen motiverar förlängningen med att ovan nämnda tillämpningsföreskrifter från lantbruksstyrelsen dragit ut . Vi anser dock inte att detta utgör tillräckliga skäl. De som planerar nybyggnation kan redan nu informera sig om vad lantbruksstyrelsens föreskrifter kommer att innehålla. En tillfällig lag bör icke år förlängas så att den som föreslås påbörjar sitt sjunde tillämpningsår. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att avslår regeringens förslag att ytterligare förlänga förbudet mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin. () ()
mot · GC02N18 · 1988-12-12 00:00:00 — Motion till 1988/89:N18 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:60 om kontroll genom teknisk provning och om mätning I propositionen föreslås en ny lag om kontroll genom teknisk provning och om mätning. Den nya lagen skall ge en ram för teknisk provning för kontrolländamål och för mätning. Lagförslaget innehåller också regler om skyldighet att godta vissa utländska provnings- och kontrollresultat i enlighet med den överenskommelse som träffades mellan EFTA-länderna . Vidare föreslås att inför ett system för ackreditering av laboratorier som är utformat enligt internationella riktlinjer. I propositionen framförs att systemet med ackreditering bedöms få väsentlig betydelse i det västeuropeiska samarbetet på provnings- och kontrollområdet. Enligt vad vi inhämtat höll ett symposium om dessa frågor och ett dokument (men inga direktiv) är att vänta , som underlag för fortsatt diskussion. Exakt vilken modell för teknisk provning som blir den internationellt mest gångbara är alltså än så länge oklart och det är inte säkert att det blir den modell som regeringen nu föreslår för del som kommer att gälla i resten av . För att undvika att bara eller före EG beslutar om en organisation som sedan inte visar sig bli den i omvärlden gällande, föreslår vi därför att beslutet om hur den tekniska provningen skall organiseras skjuts upp till dess att situationen klarnat. Det innebär sannolikt att skulle kunna återuppta frågan och fatta beslutet. Med anledning av det anförda hemställs att med avslag på regeringens proposition 1988/89:60 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skjuta upp beslutet till dess att EG:s beslut är klart. () ()
mot · GC02N20 · 1988-12-12 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N20 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:60 om kontroll genom teknisk provning och om mätning I propositionen föreslår regeringen ny lagstiftning samt godkännande av m.m. Allt i syfte för att avveckla s.k. tekniska handelshinder genom att åstadkomma ömsesidiga godkännanden av provnings- och kontrollresultat i olika länder. kommunisterna har i många olika sammanhang bl.a. genom motion med anledning av prop. 1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationen hävdat självbestämmanderätt och nationella suveränitet. Vi har aldrig ansett det leda till någon önskansvärd samhällelig eller politisk utveckling att frånsäga oss rätten till egna lagar och kontrollfunktioner baserade på demokratiska beslutsprocesser och insyn. Svensk arbetsmiljölagstiftning och svensk produktkontroll är resultatet av bl.a. långvarigt arbete inom svensk arbetarrörelse. Vi har däremot alltid medverkat till samt stött nordiskt och internationellt samarbete som syftat till förbättringar både för och för andra länder. Här finns ett viktigt och stort arbetsområde för regeringen och andra i internationella sammanslutningar etc. kommunisterna medverkar inte till en försvagning av svensk offentlig makt till förmån för privat makt. Inom många områden exempelvis miljö och arbetsmiljöområden är EG-politiken i direkt konflikt med svenska intressen och lagar. Med hänvisning till det i motionen anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om nordiskt och internationellt samarbete, 2. att i övrigt avslår proposition 1988/89:60. (vpk) (vpk) (vpk)