ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02So422 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So422 om antibiotikaförskrivningen till små barn har stor uppmärksamhet riktats mot djurens situation. Gång på gång har medierna redovisat hur höns, kor, grisar hanteras. På partikongresser och i än mer illustra sammanhang har djurens väl och ve blivit föremål för både anföranden och löften. Det är proklamerat som en humanistisk självklarhet att hönsen skall få gå fritt och sprätta på golv och att grisar skall vara glada och kor slippa stora mängder antibiotika. Statsminister uppvaktning av med en ny djurskyddslag var säkerligen mycket välkommen av de allra flesta. Det är självfallet en utomordentligt viktig etisk angelägenhet att tillse så att djuren behandlas väl. Säkerligen kan det verka både dramatiskt och främmande, kanske rent av stötande, att i en och samma motion omnämna djurens rätt till en värdig behandling och våra barns rätt till den kvalitativt bästa och mest trygghetsskapande omsorg. Enligt Apoteksbolagets uppgifter och statistik äter små barn mest antibiotika. I ålder utskrevs recept på antibiotika till 799 pojkar av 1 000 och till 770 flickor av 1 000. Således 8 av 10 små barn i en medicinskt mycket känslig ålder fick inta antibiotika om vilken vi knappast kan göra gällande att vi känner alla följdverkningar. Det kan verka tillspetsat och måhända förvånande men jag vågar påstå att väckte förskrivningen av antibiotika till grisar och kor större massmediai uppmärksamhet än vad den till synes hejdlösa förskrivningen av antibiotika till små barn gjorde. För att ytterligare belysa barns situation kan det i sammanhanget erinras om att barnmisshandel och övergrepp mot barn blir allt vanligare. Detta understryker hur utomordentligt angeläget det är att våra barns situation får större uppmärksamhet och blir föremål för en mer omfattande omtanke. polisanmäldes 1 286 fall av barnmisshandel. Vi vet att mörkertalet är stort. 345 fall av heterosexuellt utnyttjande av barn och 178 fall av homosexuellt utnyttjande av barn polisanmäldes . Det är alltså ur många synvinklar angeläget att våra barns situation, mer än vad som är fallet, kommer i fokus. Daghem och fritidshem skall byggas i små enheter och vara så geografiskt placerade att luftföroreningar kan undvikas och infektionsspridande motverkas. När eller om barn skall placeras i omsorg utanför hemmet bör hänsyn tas till om barnet är allergiker eller särskilt infektionskänsligt. eller privat omsorg skall i större utsträckning kunna väljas utifrån barnets medicinska behov och skall godkännas ekonomiskt av kommunens barnomsorgsansvariga. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att begär förslag från regeringen som kan resultera i att förskrivningen av antibiotika till små barn kan minskas. 1987/88 So422
mot · GB02So426 · 1988-01-20 00:00:00 — [att hos regeringen begär utredning av ett sådant finansieringssystem för hälso- och sjukvården att en större del av kostnaderna ersätts av sjukförsäkringen i enlighet med vad i motionen anförts,1] [att som sin mening ger regeringen till känna att de Mot. allmänna försäkringskassorna bör ges en samordnande roll i allt So426 rehabiliteringsarbete,1] 8. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i hälso- och sjukvårdslagen att patienternas valfrihet stärks i enlighet med vad i motionen anförts. hamre (m) () () () () () 1 1987/88:Sf248 2 1987/88:A417 3 1987/88:Ub537 Mycket borde vara bättre 2 Målet för hälso-och sjukvården 3 Riktlinjer för hälso-och sjukvården 3 Ett fungerande familjeläkarsystem 10 Sjukförsäkringen bör finansiera en större del av sjukvården 12 Att kunna välja sjukhem 13 Att kunna välja sjukhus 14 En effektiv och samordnad rehabilitering 14 Den medicinsk-tekniska utvecklingen 15 Skrivin valfriheten i HSL 16
mot · GB02So427 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:So427 av och () -- om anslaget till hälsoupplysning Mot. 1987/88 So427-433 , , säger i sina stadgar att kunskap är väsentlig för att hälsa skall kunna uppnås i full utsträckning. Med detta har WHO slagit fast att hälsoupplysning är en viktig del av hälsoarbetet. Hälsoupplysningen har också fått stöd av WHO i olika andra sammanhang, inte minst i samband med strategin Hälsa 2000, som WHO har utarbetat och som har anslutit sig till. Även den svenska hälsopolitiken, såsom den uttryckts 1985 av godkända propositionen (1984/85:181) om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården m. m., betonar starkt det förebyggande hälsoarbetets och särskilt hälsoupplysningens stora betydelse. I har det från flera håll visats ett stort intresse för de frågor som inryms i hälsoupplysning, t. ex. upplysning om tobakens skadeverkningar, abortförebyggande arbete, information om kostens betydelse för hälsan m. m. Anslaget till hälsoupplysning utgör inte längre någon särskild post i budgetpropositionen, utan medel under detta anslag har förts över till allmänna verksamhetsanslag, E1. Det finns säkerligen goda skäl för denna ordning, och det har aldrig funnits något uttryckligt syfte att hälsoupplysningens resurser skall minska. Man vet dock av erfarenhet att det är svårt att hävda de förebyggande insatsernas, inte minst hälsoupplysningens, ställning gentemot övriga verksamheter inom hälso- och sjukvård och annat socialt arbete. Risken är uppenbar att hälsoupplysningen i ännu högre grad får stå tillbaka för andra intressen. Det är olyckligt om resurser för sådana insatser som alltid tilldragit sig stort intresse i (abortförbyggande arbete, insatser mot rökningen m.m.) kan komma att minskas utan att har insyn och tillfälle att diskutera resursfördelningen. Den nya ordningen innebär också en drastisk förändring så till vida att hälsoupplysningen tidigare haft ett reservationsanslag. Detta har varit och är fortfarande det mest ändamålsenliga, med tanke på att många viktiga projekt som regel sträcker sig . Möjligheten att enkelt kunna disponera medel är en förutsättning för att hälsoupplysningsinsatserna skall kunna bedrivas på ett effektivt sätt. Detta hade också kunnat ske om - som tidigare diskuterats - gått över till ett system med treårsbudget, men så har inte blivit fallet. 1 1987188.3 sami. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att hälsoupplysning /89 inom ramen för det av regeringen föreslagna anslaget skall disponera minst likvärdiga och helst ökade resurser för arbetet, 2. att hos regeringen begär att medel för hälsoupplysning skall beräknas under ett separat reservationsanslag. () () 1987/88 So427
mot · GB02So429 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So429 av () om statens giftinformationscentral I årets budgetproposition aviseras en huvudmannaskapsförändring för giftinformationscentralens räkning. Regeringen ämnar återkomma med förslag i denna fråga. Inför detta beslut finns det anledning att beröra tillvägagångssättet när det gäller att föreslå Apoteksbolaget som ny huvudman. Chefen för giftinformationscentralen har inte erhållit någon formell information rörande denna förändring som då kunnat delges övrig personal. Många andra huvudmän har diskuterats, men Apoteksbolaget. Detta förhållande måste anses som anmärkningsvärt. Inför denna förändring är det viktigt att det klart fastslås vissa viktiga ställningstaganden. Giftinformationscentralens verksamhet är unik i landet med en uppgift att informera läkare och annan sjukvårdspersonal och allmänheten om akuta förgiftningsrisker. Dessutom skall råd om lämplig behandling ges vid inträffade förgiftningsfall. Den produktinformation som GIC erhåller på frivillig väg från tillverkare eller importörer av kemiska produkter innehåller konfidentiella uppgifter om produkters sammansättning. Detta är nödvändigt för att kunna ge en korrekt riskbedömning. GIC har kunnat ge en garanti för att informationen används endast i avsett syfte - rådgivning vid akuta förgiftningar. Detta sker då GIC är en självständig statlig myndighet omfattad av sekretesslagstiftning och utan kontrollfunktion. När huvudmannaskapet förändras måste sådana garantier lämnas sä att industrins förtroende bibehålls. Skulle detta förtroende raseras, som byggts upp under GIC:s drygt 25-åriga verksamhet, skulle grunden för verksamheten raseras. Insamling och bearbetning av epikriser och journalhandlingar rörande akuta förgiftningsfall sker kontinuerligt. Detta ger ett utomordentligt viktigt underlag för GIC:s rådgivning. Detta epikrisinflöde måste fortsätta oförändrat. De råd som ges har mer och mer anpassats till den kliniska situationen så att råden som ges direkt kan omsättas till den kliniska situationen. Detta medför att råden direkt kan omsättas i praktiska behandlingsåtgärder. Det är främst en utveckling som styrts av läkarnas behov. Detta har för centralens räkning medfört att man etablerat bindning till en klinisk enhet där akuta förgiftningsfall vårdas. Denna koppling till klinisk verksamhet innebär att centralens läkare regelbundet tjänstgör vid . Denna koppling får ej äventyras av en huvudmannaskap sförändring. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande giftinformationscentralens nuvarande funktioner och arbetsformer och att detta beaktas vid en förändring av huvudmannaskapet. 1987/88 So429
mot · GB02So430 · 1988-01-21 00:00:00 — av () om regionala hjälpcentra för flyktingbarn De allra svåraste upplevelser som barn har med sig från krig, tortyr, brutala skilsmässor från föräldrar osv. innebär att de behöver hjälp av personer som har både medicinsk och psykosocial erfarenhet. Om barnet får hjälp att bearbeta sin ångest, rädsla och otrygghet tillräckligt , kan det utvecklas så att det orkar bära med sig även minnen av mycket svåra upplevelser och ändå kunna vara någorlunda tryggt och harmoniskt. Utan hjälp riskerar många barn att få leva ett liv som styrs av rädsla, otrygghet och osäkerhet. De metoder som bl. a. utvecklat i sin verksamhet i har visat på möjligheter att ge barnen och deras föräldrar adekvat hjälp. Denna verksamhet bör utvecklas så att den blir tillgänglig för alla flyktingbarn som behöver den genom en successiv utbyggnad av regionala hjälpcentra för barn. Kommunernas möjligheter att ge flyktingbarnen och deras anhöriga adekvat hjälp skulle kunna förbättras avsevärt om det fanns regionala centra med tillgång till kvalificerad personal, som kunde hjälpa barnen. Där skulle också kommunernas flyktingmottagare få råd och stöd för att kunna utveckla sin verksamhet och kunna ta mer hänsyn till och bättre förstå barnens reaktioner och behov och även hjälpa föräldrarna att förstå sina barns reaktioner. Regeringen bör vid förhandlingar med kommuner och landsting om resursfördelning för ett bättre flyktingmottagande också beakta behovet av kvalificerad hjälp till tortyr- och krigsskadade barn. Inledningsvis bör ett hjälpcenter för barn inrättas i någon av storstadsregionerna. Där finns de kvantitativt största behoven. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av regionala hjälpcentra för flyktingbarn.
mot · GB02So431 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So431 av och () om implantation av antabuskapslar Disulfiram (antabus) har använts i som led i behandlingen av alkoholism. gjordes försök att tillföra antabus i depåform i , och har implantation av disulfiram praktiserats i . Implantation av disulfiramkapslar är mycket omdiskuterat, och en stor multicenterstudie har utförts av tillsammans med åtta behandlingsenheter . Denna undersökning har inte kunnat påvisa några systematiska skillnader mellan behandlingsgrupp och placebogrupp, varken med hänseende till medicinska eller sociala variabler. Man har emellertid stor erfarenhet från patienter som fått disulfiram implanterat. Dessa har klarat att hålla sig nyktra långa tider. Medlet har fungerat som en spärrmedicin som fått patienten att sluta dricka alkohol, samt varit ett komplement till annan behandling. I debatten har framhållits att man inte kan utesluta positiva kliniska effekter bara därför att man inte kan påvisa systematiska skillnader mellan aktiv substans och placebo i en kontrollstudie. Vid flera psykiatriska kliniker har man erfarenhet av att patienter tack vare antabusimplantation kunnat hålla sig nyktra . Till patienter som första gången ansöker om implantation av antabuskapslar ges inga nya licenser av . Om patienten däremot åker till och på egen bekostnad får en antabusimplantation gjord och patienten håller sig nykter ges licens av för implantation i . Några patienter har överklagat till regeringen, som gått emot och bifallit deras ansökan. Vi finner det anmärkningsvärt att patienter som har råd att på egen bekostnad få gjort implantation initialt i sedan skall få fortsätta behandlingen i , medan patienter som söker initialt i skall få avslag. Samma möjlighet borde finnas för alla att initialt få hjälp med implantation i och, där gott resultat uppstår, få fortsätta behandlingen. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att disulfiram (antabus) skall, om indikation finnes, primärt få implanteras i . (fp) () 1987/88 So431
mot · GB02So433 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So433 av och (s, vpk) om information om organdonation Förutsättningarna för transplantationsverksamheten i har förändrats. Från har det trätt i kraft en ny lag om kriterier för fastställande av död. Dessutom skärptes transplantationslagen från Transplantation av organ mellan människor kan rädda liv. Att donera organ är en akt av solidaritet. Det får dock inte innebära att den som av olika skäl inte vill stå till förfogande som organdonator skall känna sig som en osolidarisk samhällsmedborgare. Vilket val den enskilde än gör måste detta respekteras. Däremot är det av stor betydelse att var och en under sin livstid verkligen tar ställning och får en möjlighet att göra det. Utan ordentlig information i dessa svåra frågor kommer det även fortsättningsvis bli så att flertalet inte tar personlig ställning. Om det sedan blir aktuellt får i stället anhöriga ta ställning till den svåra frågan. har framställt informationsmaterial om den nya lagen om dödskriterier, och detta har distribuerats bl. a. via apoteken. För att dessa frågor skall få den uppmärksamhet de förtjänar krävs mer omfattande insatser. Gymnasieskolan, värnpliktsutbildning och körkortsutbildning är lämpliga mål för en aktiv information. En sådan information skall inte utformas som ett info-material om det nya dödsbegreppet, utan som ett material om transplantationsverksamheten och förutsättningarna för denna. Informationen kan också innehålla råd om hur man bör förvara ett eventuellt skriftligt ställningstagande så att det finns tillgängligt vid behov. Passiv information, som allmänheten förväntas ta del av på eget initiativ, är inte tillräckligt i denna fråga. Döden vill de flesta människor inte tänka på, därför är det lätt att skjuta ifrån sig frågor som har samband med den. En aktiv information behövs därför. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett informationsmaterial om organdonation för aktiv lansering i gymnasieskolan, vämpliktsutbildningen och körkortsutbildningen. () (vpk) 1987/88 So433
mot · GB02So434 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So434 av m. fl. om forskning om tandfyllnadsmaterial Mot. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sf257 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att en intensiv forskning bedrivs om andra fyllnadsmaterial än amalgam. () () 1 1987188.3 sami NrSo434-439
mot · GB02So436 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So436 av och andre vice talman () om målsättningen för arbetet mot tobaksbruket Tobaksbruket är ett av våra stora folkhälsoproblem. Enligt aktuella folkhälsorapport har rökning betydelse för förekomsten av ett flertal cancertyper, särskilt lungcancer, samt hjärtkärlsjukdomar, allergi, astma, emfysem, kronisk bronkit och luftvägsinfektioner, benskörhet m. m. Rökning ökar även risken för missfall, lågviktiga barn och förtidsfödsel. Användningen av snus innebär risker för t. ex. skador i munhålan. Arbete för minskat tobaksbruk bedrivs i vårt land och har också noterat vissa framgångar. Enligt cancerkommittén är dock hittillsvarande åtgärder otillräckliga. Det krävs enligt cancerkommittén ett uppvaknande och en genomgripande attitydförändring till tobaken som samhällsproblem. En första enkel åtgärd för att höja temperaturen i tobaksfrågan kan vara att i policyuttalanden o. d. etablera en särskilt tobakspolitik och fastställa särskilda mål för denna politik. har rekommenderat sina medlemsländer att uppställa klara mål för detta område och har föreslagit att målen för arbetet mot tobaksbruket skall vara en halvering av den nationella tobakskonsumtionen och minskning av andelen rökare till . WHO:s rekommendation om att fastställa sådana mål måste tillmätas stor tyngd. Det kan invändas att sådana övergripande mål löper risk att behöva bli så allmänt formulerade att de inte ger mycket ledning för det praktiska arbetet. Man kan dock konstatera att det på ett angränsande område, nämligen alkoholpolitiken, visat sig vara av mycket stort värde att få övergripande mål fastställda. har där fastställt ett mål med innebörden att alkoholkomsumtionen skall minska . Fastställandet av detta mål har fått stor betydelse för att stärka och entusiasmera myndigheter, organisatoner och andra i arbetet mot alkoholbruket. Fastställandet av övergripande mål har här visat sig vara av största värde för att få ett uppvaknande och en genomgripande attitydförändring till stånd. Detsamma borde bli fallet för tobakspolitiken. Mot denna bakgrund hemställs att hos regeringen begär att konkreta hälsopolitiska mål för samhällets arbete för minskat tobaksbruk utarbetas och att dessa mål föreläggs för stadfästande. 1987/88 So436
mot · GB02So437 · 1988-01-22 00:00:00 — av () och Thoraxkirurgi som specialitet bör etableras inom regionsjukvården i sydöstra sjukvårdsregionen, dvs. , och vid i . Vi föreslår att regeringen medverkar till att så kan ske. Utvecklingen inom thoraxkirurgin präglas av det starkt ökade behovet av kranskärlsoperationer. Köerna till dessa ökar mycket snabbt. Den genomsnittliga väntetiden till den röntgen som måste föregå operationerna är för oprioriterade fall medan förturerna är högst . Därefter är det en till fem månaders väntetid på operation. Thoraxkirurgiska kliniker finns i , , och . I är en etablering på väg. För att nedbringa väntetiderna och skapa en likvärdig regionsjukvård vore en etablering av thoraxkirurgisk specialitet vid i en värdefull tillgång för den sydöstra sjukvårdsregionen (, och ). Inom regionen bedöms personalresurserna vara tillräckliga utom vad gäller röntgenologer och anestesisköterskor. Staten bör särskilt uppmärksamma behovet av ökad utbildning inom dessa områden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder som innebär att thoraxkirurgi som specialitet kan etableras inom sydöstra sjukvårdsregionen vid i . (fp) ()
mot · GB02So438 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88: So438 om beredskapslager av bandageartiklar Sjukvårdshuvudmännen har tecknat avtal med staten om medverkan i upphandling, lagring och omsättning av förbrukningsmaterial för beredskapsändamål. För varje sjukvårdshuvudman har upprättats en anskaffningsplan med angivande av sortiment och volymer. Det har framförts oro från stomiopererade över att bandageartiklar, som de är beroende av - stomipåsar, stomiplattor, stomipasta, hudskyddspreparat m. m. - saknas i landstingens anskaffningsplan. Många bandageartiklar tillverkas av oljebaserad råvara och importeras från ett fåtal utländska producenter. Det finns anledning förmoda att man förbisett även andra handikappgruppers behov av speciella bandagematerial, när anskaffningsplan upprättats i olika landsting. Det behövs därför en kartläggning av vilka behov som finns av bandageartiklar för handikappade och vilka kompletteringar som erfordras av beredskapslagren. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beredskapslager av bandageartiklar för bl. a. stomiopererade. () ()
mot · GB02So439 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:So439 av och () om kontaktperson för psykiskt sjuka Mellan och primärkommunens ansvarsområden finns ett gränsland, inom vilket man hitintills framför allt uppmärksammat vården av äldre samt av barn och ungdomar. Det finns emellertid ytterligare kategorier inom detta gränsland, som kräver särskild uppmärksamhet. En av dessa är psykiskt sjuka, som saknar sjukdomsinsikt och som ej med stöd av nu gällande lagstiftning kan beredas adekvat hjälp och vård innan de hunnit rasera sin arbetssituation, sin ekonomi och sin sociala situation och ytterst kanske sitt eget liv. Enligt socialtjänstlagen kan personer erbjudas en kontaktperson. För den som saknar sjukdomsinsikt accepteras ett sådant erbjudande sällan. I lagen om "Vård av unga (LVU) finns intaget en bestämmelse som ger socialnämnden möjlighet att, under vissa omständigheter mot den enskildes vilja, utse en kontaktperson med vilken den unge skall hålla regelbunden kontakt. Denna möjlighet borde också finnas då det gäller psykiskt sjuka vuxna personer. Det skulle i hög grad underlätta för anhöriga att ha en utomstående person, som kan hålla kontakten med den sjuke och även föranstalta om vård när sådan behövs. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontaktperson för psykiskt sjuk person. () ()
mot · GB02So440 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So440 av m. fl. om ökat rättsskydd för . 1987/88 So440 442 Vi lever i ett samhälle med hög teknisk och medicinsk standard, och utvecklingen kommer att fortsätta, vilket är positivt. Skickliga vetenskapsmän, forskare och tekniker har gjort och gör viktiga insatser i människans och livets tjänst. Det är angeläget att koppla detta positiva i den mänskliga utvecklingen med grundläggande värderingar, och här kommer också frågan om rättsskyddet in i bilden. Frågan om rättsskydd för fostret har fått en ökad aktualitet när det gäller utvecklingen inom genteknik, fosterdiagnostik, provrörsbefruktning, transplantationskirurgi och forskning på embryon. Det är enligt vår mening angeläget att i samband med en utredning om rättsskydd för fostret i dessa sammanhang även inbegripa frågan om ökat rättsskydd i abortsituationer. Enligt vår mening måste därför frågan om ett ökat rättsskydd för fostret bli föremål för en förutsättningslös utredning utifrån en helhetssyn som omfattar alla de nu aktuella områdena med målsättningen att öka fostrets rättsskydd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett ökat rättsskydd för fostret. () () () () () () () () () () 1 1987/88.
mot · GB02So441 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So441 av m. fl. (s) om barnreumatologin vid Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ub586 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastställande av barnreumatologin vid Lunds lasarett som en subspecialitet inom reumatologin. () ()
mot · GB02So443 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So443 av m. fl. om ett nationellt center för tortyroffer 1987/88 So443449 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88 :Sf517 hemställs att beslutar att till nytt anslag anvisar ett reservationsanslag om . () () () () () (c) () () () () () 1 1987/88.