mot · GB02A415 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:A415 av m. fl. om regionalpolitiska insatser inom Nyårets redovisning av befolkningsutvecklingen i innehöll den positiva nyheten att antalet sörmlänningar ökat . Länets befolkning uppgår nu till 250 000 vilket är en ökning med 600 personer sedan föregående år. Till största delen, , kan denna positiva trend tillskrivas invandrarna. noteras en fortsatt positiv utveckling för sysselsättningen. Arbetslöshetsläget är gynnsammare för vårt län än riksgenomsnittet. Detta förhållande får inte locka till intrycket att problemen för är övervunna. a. är kvinnosysselsättningen fortfarande ororande låg. Om förklaringen till de låga arbetslöshetstalen är att arbetskraften, och inom den särskilt ungdomarna, flyttar till arbete och utbildning i andra regioner i stor omfattning, visar detta att behovet av bl. a. åtgärder på central nivå - dvs. av regering och riksdag - är stort. Faktum är att den största utflyttningen från i senast redovisade statistik utgjordes av ungdomar i . 698 personer flyttade till . Även universitetslänen och är populära inflyttningsområden bland ungdomar från vårt län. Den andra stora gruppen utflyttare är åldersgruppen . Även i denna åldersgrupp är det län som tar emot de flesta inflyttarna från . Den beskrivna utvecklingen framgår av nedanstående diagram. 1987/88 A415 Utflyttning från till AB-, C-, E-län och övriga län i åldersgrupperna 20- 24 och . 800 700 600 500 400 300 200 100 0 Sammanfattningsvis noteras för åldersgruppen ett flyttningsnetto från till på 368 personer. För län var motsvarande siffra 50 personer och för 71. Prognoser rörande befolkningsutvecklingen visar en fortsatt minskning av folkmängden i . Mot denna bakgrund har mål och riktlinjer utformats för länets utveckling. Det regionalpolitiska utvecklingsarbetet i länet ingår i en riksomfattande regionalpolitisk planering. Målen för denna har 1985 formulerat på följande sätt: Att skapa förutsättningar för balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och att ge människor tillgång till arbete, service och en god miljö oavsett var de bor i landet. Fullt i linje med statsmakternas målsättningar har vi inom länet riktat in de samhällspolitiska insatserna mot de områden som bedöms som särskilt viktiga för länets utveckling och framtid. Våra krav på statsmakterna omfattar åtgärder särskilt på utbildnings- och kommunikationssidan. Vi anser att även relativt måttliga insatser kan leda till en positiv utveckling på grund av länets gynnsamma geografiska läge. För det första vill vi påpeka att utbildningsfrågorna har en avgörande betydelse för utvecklingen av arbetsmarknaden i länet. Genom ett ökat utbud av grundutbildningen och förbättrad samordning av utbildningsområden samt nivåer för utbildningen, skapas bättre möjligheter till återkommande utbildning, vilket i sin tur också inverkar positivt på såväl sysselsättning som befolkningsstruktur. Likaså är det väsentligt att högskoleutbildningen i länet utökas och utvecklas samt ges en god anknytning till forskning inom skilda områden. Teknikutveckling och tekniskt kunnande är grundläggande förutsättning för en trygg ekonomisk försörjningsbas. Inte minst gäller detta i ett samhälle 9 sorn dagens med dess snabba tekniska förändringar. I årets budgetförslag föreslås några mycket välkomna förbättringar för A415 I särskild motion behandlar vi önskemål om en snabbare utveckling. Dessa önskemål gäller hela utbildningsområdet. Syftet är att ge sörmländska ungdomar bättre möjligheter att utbilda sig, arbeta och bosätta sig i länet. Behovet av sådana ökade insatser kan exemplifieras med uppgiften att i län går av ungdomarna vidare till högre utbildning, medan däremot i motsvarande siffra är . För det andra är länets kommunikationer av stor betydelse för näringslivets utveckling och skapandet av sysselsättningstillfällen. I andra motioner utvecklas behovet av god järnvägs- och vägstandard i länet. Vi noterar med tillfredsställelse att kommunikationsministern i den trafikpolitiska propositionen inkluderat och delar av TGOJ-banan i det s. k. stomnätet, som skall bli föremål för särskild upprustning. Det är värdefullt att den spårbundna trafiken ges hög prioritet. Från regionalpolitiska utgångspunkter ser vi samordningen av Svealandsoch Mälarbanorna som en mycket betydelsefull fråga för utvecklingen av arbetsmarknaden bl. a. i . Här ges inte bara en möjlighet att avlasta den överhettade , utan det skapas vidare möjligheter till goda förbindelser mellan de olika centralorterna i och och . Inte minst gynnas den kvinnliga arbetskraften av dessa planerade utbyggnader av järnvägsnätet. Detta är så mycket mer motiverat som kvinnornas sysselsättning uppvisat en ogynnsam utveckling i vårt län i jämförelse med riksgenomsnittet. Vi har i denna motion pekat på de viktiga faktorer för länets utveckling på lång sikt som utgörs av utbildningsväsendet och kommunikationerna. Att sysselsättningsläget är ganska gynnsamt beror på den goda konjunkturen och får inte dölja de problem som länet drabbats av på grund av den avindustrialisering som lett till förlust av flera tusen arbetstillfällen. Särskild uppmärksamhet måste därför ägnas åt frågan att skapa tillgång till meningsfull och lönsam sysselsättning. Det gäller inte bara den privata arbetsmarknaden utan självklart även den offentliga sektorn. Servicesidan inom primär- och sekundärkommuner är väl utvecklad inom länet. Vi har tidigare pekat på behovet av en rättvisare skatteutjämning än den som blev resultatet av de förändringar som regeringen förslog . Det nya förslag som skall behandla ter sig mera fördelaktigt ur sörmländsk synvinkel. En stor brist är att den statliga verksamheten i företett en negativ utveckling . Personalminskning har bl. a. drabbat både fortifikationsförvaltningen i och Studsvik i . Vad gäller handelsstålet inom statsägda har verksamheten drabbats av betydande neddragning av personal. Detta speglas i bl. folkmängdssiffror, där noterar en betydande minskning. Mot denna bakgrund borde statsmakterna vid bedömning och utflyttning av statlig verksamhet ha starka skäl att prioritera . En gynnsammare utveckling i länet, som innebär att Söderman- Mot. lands resurser i fråga om yrkeskunskap och industriell kapacitet bättre A415 utnyttjas, är ett riksintresse. Vi är medvetna om att totalt för riket kan problemen inom industrin inte lösas genom att tillverkningsenheter flyttas mellan olika regioner. Inriktningen måste vara att vidareutveckla varje läns speciella profil och egenskaper. Det gäller i fall att utveckla och stödja den befintliga företagsamheten och skapa ett ökat inslag av kvalificerad produktion genom att verka för att den rikliga förekomsten av fjärrstyrande koncernföretag expanderar sådan verksamhet i anslutning till deras tillverkningsenheter i länet. De sörmländska kommunerna har visat stor förmåga till att ta konstruktiva initiativ för att motverka den negativa utvecklingen. Som exempel kan nämnas att tillsammans med arbetar med ett utvecklingsprogram. Ett särskilt projekt - UFON - har startats för . Inom projektets ram arbetas bl. a. för en utveckling av , hamn, ämbetsverk för , Östersjömuseum, /och utvecklingen av Studsvik. Behovet av statlig verksamhet i länet är också stort i den s. k. (, och ). Av de 23 kommuner som är föremål för stöd inom Bergslagsprogrammet är samtliga utom och ytterligare tre kommuner antingen inplacerade i stödområdet eller utpekade som strukturomvandlingskommuner. bör därför klassas som strukturomvandlingskommun. För med dess unika naturresurser är miljöskydd och naturvård alltid angelägna verksamhetsområden. I särskild motion pekas på behovet av åtgärder för en god naturvård i odlingslandskapet. Med tanke på den rika skatt av kulturminnen som finns i länet är det angeläget med centrala insatser till stöd för pågående arbete med det regionala kulturminnesvårdsprogrammet. Kulturminnesvårdsenheten på och övriga berörda myndigheter bör tillföras nödvändiga resurser, så att inte oersättliga värden går förlorade. Det är viktigt med en både organisatorisk och ekonomisk planering, som främjar rekrytering och bibehållande av kompetent personal. Sammanfattningsvis vill vi framhålla att har goda utvecklingsmöjligheter. Men är det nödvändigt med centrala insatser inom de områden som vi berört i motionen. Utbildning och kommunikationer behöver förbättras och det är likaså nödvändigt att länet tillförs statlig verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder till stöd för en positiv utveckling inom . () () () ()