mot · GB02Ub553 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub553 av m. fl. (s) om lokalisering av ett idrotts- och rehabiliteringscentrum till kommun har fått vidkännas stora förändringar. Kommunens folkmängd var 43 139 invånare, vilket skall jämföras med inte fullt 40000 invånare vid utgängen av 1987, dvs. en minskning med drygt 3 000 invånare. Orsaken till denna synnerligen negativa utveckling är den omstrukturering som skett vid i , där arbetsstyrkan minskat med drygt 1 600 personer. Kommunen har intensifierat sitt arbete med att försöka få nya arbetstillfällen till orten. Här är inriktningen den att i första hand stödja den företagsamhet som finns i kommunen, vilken är begränsad och till stor del beroende av utvecklingen vid . kommun har en förhållandevis liten tjänstesektor, vilken även den är ensidig så till vida att den domineras av landsting och kommun. I finns de tekniska linjerna vid , en verksamhet som haft en positiv utveckling . () har etablerat ett utvecklingscentrum i , ett verkstadstekniskt centrum med inriktning på skärande bearbetning och elektronik i hård miljö. Såväl högskolan som IVF kommer att ha positiva effekter för utvecklingen i . har kommun tagit initiativet till skapandet av ett idrotts- och rehabiliteringscentrum. Detta projekt stöds av ett flertal stora specialidrottsförbund (t. ex. fotboll, bandy, ishockey och skridsko), vilka påtalat behovet av att man någonstans i landet bygger upp ett idrottens utvecklingscentrum. Detta utvecklingscentrum skall byggas upp i direkt anslutning till en idrottsanläggning bestående av en hall, som möjliggör inomhusspel för bl. a. fotboll, bandy, ishockey och golf. Hallen skall dessutom möjliggöra skridskoåkning inomhus samt aktiviteter för ett flertal andra idrotter, t. ex. friidrott, , curling och handikappidrott. Runt hallen kommer att finnas ett flertal fotbollsplaner och konstfrusna banor för bandy och skridsko. För att bli navet i ett nätverk för idrottens utveckling skall detta idrottens utvecklingscentrum innefatta en fullt utbyggd idrottsmedicinsk klinik, vilket kommer att ske i nära samverkan med . Vidare skall till detta utvecklingscentrum knytas utbildningsverksamhet, som anknyter till idrotten. Det gäller t. ex. vidareutbildning av ledare, tränare, läkare och aktiva idrottsutövare. Utbildningen bör också omfatta såväl en gymnasial utbildning (ett specifikt idrottsgymnasium) och folkhögskoleutbildning som högskoleutbildning. Det är naturligt att utveckla den friskvårdsutbildning som redan finns vid . Man bör också knyta an till den statliga utredning som gjorts om idrottens högre utbildning och forskning, där man talar om en högskoleutbildning benämnd Idrott 120 poäng. Det är logiskt att man vid och med direkt anknytning till ett idrotts- och rehabiliteringscentrum i inleder försök med denna högskolelinje. Det skall i detta sammanhang framhållas att vid riksidrottsmötena och 1987 påtalades behoven av en satsning på kvalificerad utbildning och forskning inom idrotten. De idrottshögskolor som finns i och bedöms inte till fullo kunna uppfylla de behov som finns av en idrottsinriktad högskoleutbildning. Denna utbildning skall också ses mot bakgrund av de tankar som finns att folkrörelserna skall ta ett allt större ansvar i samhällsutvecklingen. Idrotten är onekligen vår största folkrörelse, varför det finns behov av en högre utbildning för idrottsledare m. m. Skapar man nu ett utvecklingscentrum för idrottsrörelsen, bör man till detta även foga ett centrum för aktiv rehabilitering. Det står helt klart att t. ex. handikappidrotten har åstadkommit mycket när det gäller att arbeta med rehabilitering av rörelsehindrade. Man bör alltså satsa på en utveckling av rehabiliteringen i en aktiv, positiv miljö, där man för rehabiliteringen kan tillgodogöra sig olika rön inom idrottsmedicinen, idrottspsykologin, idrottens träningsmetoder etc. På samma sätt är det logiskt att till ett idrotts- och rehabiliteringscentrum i knyta utvecklingsfrågor om arbetsskador, framför allt rygg- och ledbesvär, vilket blivit ett stort problem i arbetslivet. Det är inte överdrift att tala om att rygg- och ledbesvär blivit en ny folksjukdom. Även här finns möjligheter att för rehabilitering av arbetsskador, utveckling av skadeförebyggande metoder etc. samverka med den forskning som rör idrottsskador och skadeförebyggande insatser inom idrotten. Detta idrotts- och rehabiliteringscentrum i skall som ovan sagts vara navet i ett nätverk. Utvecklings- och utbildningsverksamheten skall ske i nära samverkan och kontakt med andra verksamheter i samhället, universitet, sjukvården, forskningsinstitutioner, försäkringsbolag, företag och organisationer. Ett idrotts- och rehabiliteringscentrum i skulle ha stor betydelse för idrottens utveckling samt utvecklingen av rehabiliteringsverksamheten för såväl svårt rörelsehindrade som för arbetsskador. Här skulle man snart kunna avläsa samhällsekonomiska effekter, då vi vet att idrotts- och arbetsskadorna kostar samhället stora summor pengar . Vi skulle också kunna se positiva humanitära och ekonomiska effekter i vad gäller rehabiliteringen av rörelsehindrade. Ett idrotts- och rehabiliteringscentrum skulle medföra betydande regionalpolitiska effekter i form av åtskilliga nya arbetstillfällen, inte bara i utan i hela . De nya arbetstillfällena kommer att skapas i form av driftpersonal i anläggningen, i utbildningsverksamheten , inom besöksnäringen samt hos de företag som med all sannolikhet Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett idrotts- och rehabiliteringscentrum bör lokaliseras till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att till förlägga en högre utbildning för idrottsledare m. m., 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att till ett idrotts- och rehabiliteringscentrum i utlokalisera statlig verksamhet inom områdena rehabilitering, hjälpmedelsutveckling och arbetsskador. () () () Axel () () () kommer att etablera sig i den unika utvecklingsmiljö som ett idrotts- och rehabiliteringscentrum kommer att utgöra. Detta utvecklingscentrum skulle ytterligare stärkas, om man till utlokaliserar t. ex. handikappinstitutet. Här skulle institutet få den rätta miljön att ta sig an den nödvändiga utvecklingen av t. ex. handikapphjälpmedel. budget innefattar en satsning på idrottsforskning. Ett antal nya professurer inrättas i , och . I samlas resurserna till ett centrum för idrottsforskningen. Det är alltså redan expansiva regioner som fått satsningen även inom idrottsforskningen, vilket i och för sig är logiskt mot bakgrund av den verksamhet som redan finns på ovan nämnda orter. Forskning och högre utbildning avseende idrotten är ett eftersatt område, vilket bl. a. påtalas i den statliga utredning som presenterat behoven på detta sakområde. I den fortsatta satsningen, som kommer att göras, bör man beakta och utnyttja de regionalpolitiska effekter som blir följden om man gör dessa satsningar i regioner utanför de redan mycket expansiva universitetsregionerna.