mot · GB02Ub290 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub290 av m. fl. om fortsatta statsbidrag till gymnasium och högre samskola beslöt att statsbidragen till högre samskola och gymnasium skulle avvecklas med början /89. Sedan frågan behandlades i senast har nya fakta tillkommit som visar att beslutet bör rivas upp. uppdrog länsskolnämnden i åt två forskare i , docenterna , att på objektiva grunder utröna, huruvida de båda skolorna har en verksamhet som utgör ett komplement till det allmänna skolväsendet. Enligt av fastställda kriterier kan de skolor som utgör ett komplement till det offentliga skolväsendet, och som har annan huvudman än kommunen, erhålla statsbidrag till sin verksamhet. Utvärderingen visar entydigt, att de båda gymnasierna utgör ett komplement till det allmänna skolväsendet inte bara i utan också för kranskommuner. Båda skolorna följer privatskoleförordningen, är öppna för elever från och dess omnejd och intagning sker via . Bägge skolorna har prövat nya pedagogiska vägar, så långt detta är möjligt, då privatskoleförordningen föreskriver att skolorna i stor utsträckning skall följa det allmänna skolväsendet. högre samskola kan genom att ha både grundskola och gymnasium ge eleverna kontinuitet. Inom högre samskola praktiseras Montessoripedagogik. gymnasium har genomfört stora satsningar på enskilda arbeten. vid har i skrivelse till SÖ påpekat den betydelse de båda gymnasierna har för hela , eftersom de båda skolorna inom den s. k. fria kvoten tagit emot elever med sociala och medicinska handikapp. Vid gymnasium utgör innevarande år den fria kvoten i åk 1. Skulle genom indragna statsbidrag de båda gymnasierna läggas ner, skulle detta enligt intagningsnämnden innebära en förlust för hela . På grundval av docenterna utvärdering beslöt med 14 röster mot 1 att i skrivelse till regeringen påpeka, att såväl som gymnasium utgör ett komplement till det allmänna skolväsendet i och uppfyller de kriterier, som fastställts för att erhålla statsbidrag. Enligt flera inlägg i tidigare riksdagsdebatter föreligger en enighet om att de båda Göteborgsgymnasierna är väl fungerande enheter som bör existera. Frågan har endast gällt huruvida de som enskilda skolor skall erhålla statsbidrag. Det står dock klart, att en kommunalisering ej är möjlig av skolorna i deras nuvarande form, sedan infört nytt statsbidragssystem för gymnasieskolan i och med /88. Skolorna utgör alltför små enheter för att med det nya statsbidragssystemet drivas vidare som kommunala skolor. Fortsatt statsbidrag till skolorna såsom fristående gymnasier skulle dock även fortsättningsvis ge elever från hela , och inte minst elever med sociala eller medicinska handikapp, en möjlighet till gymnasieutbildning i en lugn miljö. Samtliga elever som tagits in på den fria kvoten till gymnasium har fullföljt sin gymnasieutbildning. Uteblivna statsbidrag till de båda gymnasierna skulle innebära att synnerligen väl fungerande gymnasieenheter bröts upp, att en lång pedagogisk tradition i Montessoripedagogik ej togs till vara och att ett antal gymnasielärare i blev arbetslösa samt att såväl de statliga som de kommunala kostnaderna för de gymnasieelever som önskat en gymnasieutbildning på någon av dessa två skolor, men på grund av hotad nedläggning ej skulle kunna få det, bleve större. Statsbidraget till de fristående skolorna är nämligen mindre än till de kommunala. kommunala bidrag till eleverna på de två aktuella skolorna är betydligt lägre än till de kommunala gymnasierna. Enligt budgetpropositionen är antalet platser på de fristående gymnasierna oförändrat, vilket innebär att budgetpropositionen måste beräkna statsbidrag även för intag av elever i årskurs 1 i de aktuella gymnasierna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att med ändring av sitt tidigare ställningstagande beslutar att nuvarande principer för beräkning av statsbidrag till högre samskola och gymnasium skall gälla också efter /88. 1987/88 Ub290 () () ()