ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub24 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub24 av och () med anledning av prop. 1987/88:109 om urval m. m. till högskoleutbildning Regeringen föreslår i proposition 1987/88:109 om urval m. m. till högskoleutbildning i avsnitt 5.7 Urval för folkhögskoleelever att sökande till folkhögskola med enbart studieomdöme från folkhögskola skall prövas i en särskild undergrupp inom betygsurvalet. Sökande med gymnasieutbildning bakom sig skall inte längre, som , få använda studieomdöme från folkhögskola vid ansökan till högskolan. Många skäl talar emellertid för att gymnasieelevers nuvarande rätt att använda folkhögskoleomdöme skall bestå även . Sökande med dåliga betyg från gymnasieskolan kan ha fått dessa på grund av stora klasser och en metodik som inte varit anpassad till alla elever. Det kan gälla elever med problem av olika slag som hänger samman med bristande självkänsla, koncentrationssvårigheter eller en oppositionell inställning till vuxenvärlden, dess kunskaper och värderingar. Denna typ av ungdomar har vi ofta mött på folkhögskola, och vår möjlighet att fritt konstruera läroplaner har gjort att man kunnat väcka deras intresse och ge deras engagemang utlopp även i studierna. Personalens intresse för skolformen och dess elever samt internatformen, som utvecklar ofta starka vänskapsband, bidrar i hög grad till att stärka den självkänsla som är en nödvändig förutsättning för framgång i studierna. Att ta bort tidigare gymnasieelevers rätt att söka i folkhögskolekvoten efter genomgången folkhögskola innebär att ta ifrån dessa elever en unik möjlighet till framgång i studier, yrkesliv och självrespekt. Det innebär också att den begåvningsreserv som finns inte kommer att utnyttjas. De bör också vara med och öka det antal platser som tilldelas folkhögskolekvoten. Platserna på de olika kvoterna kommer ju att fördelas proportionellt efter antalet sökande, och om bara de med folkhögskoleomdömen får söka i folkhögskolekvoten, blir rena folkhögskoleelever mycket orättvist behandlade. Man kan bestämma att var och en får använda en av två vägar, men vilken bör man få bestämma själv. Om man vill gå i gymnasieskola och folkhögskola, skall man själv bestämma vilket betyg/omdöme som skall användas vid ansökan till högre studier. Att skapa ett totalt likriktat system kan inte vara lyckligt för någon part. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att elever som är behöriga i mer än en undergrupp själva får välja vilken grupp de skall tillhöra vid tillträde till högskolan. () () 1987/88 Ub24 -V' .--..V.
mot · GB02Ub27 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub27 av m. fl. (c) med anledning av prop. 1987/88:113 om kompetensinriktad vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux I fråga om särvux föreslog SÖ primär kommunalt huvudmannaskap. Regeringen föreslår emellertid att särvux skall ha samma huvudman som särskolan, dvs. i regel landstingskommunen. Det är bra. Det är nödvändigt att utnyttja den kompetens som finns bland lärare och skolledare inom särskolan även för särvux. Denna kompetens finns inte i primärkommunerna. Genom propositionens förslag permanentas en verksamhet som bedrivits i försöksform . Från sida ifrågasätter vi regeringens förslag till dimensionering av särvux liksom förslaget till betygssättning. SÖ räknade med ett relativt stort behov av undervisning för psykiskt utvecklingsstörda. SÖ beräknade att det skulle behövas för denna verksamhet. Regeringen föreslår dock endast . Detta är klart otillräckligt i förhållande till det behov som finns. Eftersom psykiskt utvecklingsstörda är en prioriterad målgrupp, finns det en uppenbar risk med SÖ:s förslag att denna verksamhet kommer att inkräkta på den reguljära grundvux- eller komvuxverksamheten. Det finns ju nu möjligheter att överföra timmar mellan de olika delramarna i den kommunala utbildningen för vuxna. Det är därför enligt uppfattning nödvändigt dels att öka timramen för särvux åtminstone till det dubbla, dvs. , dels att sätta en klar spärr för överföring av timmar från komvux/ grundvux till särvux. Både SÖ och regeringen föreslår ett schablontillägg till särvux på , dvs. samma schablontillägg som för komvux och grundvux. Denna resurs skall bl. a. användas till information, syo, stödundervisning och kurativa insatser. Enligt uppfattning behöver denna målgrupp betydligt större resurser för bl. a. kurativa insatser. Ett schablontillägg på är därför otillräckligt. Resursen borde snarare vara den dubbla. De kostnader som regeringen beräknar för särvux - 15 milj. kr. - är helt otillräckliga. SÖ föreslog 50 milj. kr. Med det resonemang som vi fört - ca och schablontillägg - torde kostnaden uppgå till ca 35 milj. kr. Enligt mening bör man inte dra parallellen mellan komvux och särvux alltför långt. Sålunda är det knappast rimligt att sätta betyg enligt den tvågradiga betygsskalan godkänd eller icke godkänd för särvux-elever. De bör i stället kunna få intyg efter genomgången utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att fastställa undervisningsramen för särvux , 2. att beslutar att timmar ej får föras från komvux/ grundvux till särvux, 3. att beslutar att schablontillägget för information, syo, stödundervisning och kurativa insatser fastställs till , 4. att beslutar att betyg ej skall ges inom särvux, 5. att beslutar att till Bidrag till utbildning för vuxna anvisa . utöver vad regeringen föreslår, 6. att beslutar att till Timersättning vid vissa vuxenutbildningar anvisa . utöver vad regeringen föreslår. () () () () () ()
mot · GB02Ub29 · 1988-04-29 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub29 av och () med anledning av prop. 1987/88:113 om kompetensinriktad vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux Det är en angelägen reform som är på väg att genomföras. har försöksverksamhet med särvux pågått. Det är viktigt att utvecklingsstörda får tillgång till vuxenutbildning. Äldre utvecklingsstörda har inte fått någon ordentlig utbildning från början. Det är också vanligt att utvecklingsstörda mognar senare, när de redan gått igenom fullständig skolgång i särskola. För dem är det då viktigt att särvux finns. I propositionen har man under punkten 3.8 begränsat vilka utvecklingsstörda som skall ha rätt att få tillgång till utbildningen. Denna begränsning hade inte gjorts av i sitt förslag. Propositionen föreslår att det inte skall vara möjligt att gå om utbildning, undantag skall bara få ske om man inte utestänger någon annan. Dessutom kommer elever från särskilda träningsskolan att utestängas, eftersom det hävdas i propositionen: Att särvux skall leda till en kompetens för fortsatt utbildning innebär att målgruppen utgörs av personer som bedöms kunna tillgodogöra sig utbildning med detta syfte. Det betyder att de svårast utvecklingsstörda kommer att lämnas utanför möjligheten att få utbildning genom särvux. Men det betyder också att man inte tar hänsyn till handikappets art, dvs. att utvecklingsstörda kan mogna mycket senare än andra. Man tar inte heller hänsyn till att utvecklingsstörda kan ha behov av att just gå om, för att därigenom kunna tillgodogöra sig kunskaperna. För att inte gamla kunskaper skall gå förlorade, utan i stället befästas, måste utbildningen ofta upprepas . Det skulle vara olyckligt om de som verkligen kan vara i behov av utbildning genom särvux genom nu föreliggande förslag skulle riskera att utestängas. De utvecklingsstörda kan inte jämföras med samma mått som de normalbegåvade, när det gäller uppläggningen av utbildningen. Den starka inriktningen på att särvux skall leda till en kompetens för fortsatt utbildning betyder att man använder sig av samma kriterier och bedömningsgrunder som för icke utvecklingsstörda. Medan själva handikappet ställer andra krav. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om personkretsen som skall ha tillgång till särvux. () ()
mot · GB02Ub30 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub30 av m. fl. (fp) med anledning av prop. 1987/88:125 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /88 genomlysning av problemen med svenskundervisningen för vuxna invandrare resulterade i ett tillkännagivande i betänkandet UbU 87/88:2 med begäran om ett nytt statsbidragssystem samt ett förändrat system för beräkning och fördelning av resurser till påbyggnads-sfi. Ett förslag till nytt statsbidragssystem presenterades i budgetpropositionen, men någon förändring av beräkningen av timmarna till påbyggnads-sfi var inte gjord. Tiden var för kort för de undersökningar som behövde göras, sades det. har förslag om tilläggsbudget II förelagts . I denna anslås nya resurser till sfi . Inte heller görs något åt fördelningsmodellen för timmarna till påbyggnads-sfi, trots att det är där problemen är störst just . Informationer har kommit som visar, att förslaget i kommittémotion om en fördelning mellan AMU och studieförbunden på åt vardera, ganska väl stämmer med de beräkningar som gjorts i . Denna beräkning bör därför självfallet ligga till grund också för fördelningen av medlen i tilläggsbudgeten. Likaså bör fördelningen av påbyggnadstimmarna mellan studieförbunden göras enligt en modell som bättre tillgodoser behoven med det nya flyktingmottagandet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om fördelningen av resurser för timmar till påbyggnads-sfi dels mellan AMU och studieförbunden, dels mellan de olika studieförbunden. () ()
mot · GB02Ub31 · 1988-04-08 00:00:00 — av och () med anledning av prop. 1987/88:86 om särskilda regionalpolitiska insatser i m. m har gruvnäringen i landet fått vidkännas stora förändringar bl. a. till följd av fallande metallpriser som inneburit nedläggning av gruvor och personalminskningar. Mycket tyder på att den teknologi som används i den svenska gruvnäringen inte är eller/kommer att vara konkurrenskraftig . Detta trots att både tekniskt och produktivitetsmässigt är den svenska gruvindustrin världsledande på brytning i underjordiska gruvor. Mycket av våra problem är orsakade av att våra konkurrentländer arbetar i dagbrott och därmed har små framtagningskostnader. Därför måste den svenska gruvnäringen satsa på utökad forskning inom den bakteriella läkningen. Forskningsarbete har pågått vid och för att bygga upp en kunskapsbas i för bakteriell läkning av . Arbetet har varit framgångsrikt, och medel har sökts bl. a. via Norrbottenspaketet för att kunna genomföra tekniska och ekonomiska studier av den bakteriella lakningsprocessen i halvstor skala vid högskolan i . Denna lakningsteknik används redan och får en allt större betydelse i ett antal länder, framför allt . Kostnaden för produktion av koppar med bakteriell läkning ligger nu på av kostnaden för kopparproduktion med traditionell teknik eller mellan . per kilo koppar i jämförelse med ca . Den bakteriella lakningstekniken kommer sannolikt att vara bestämmande för prissättningen av koppar . Detta innebar att traditionell utvinningsteknik för rena kopparmalmer med lågt innehåll av ädelmetaller kommer att slås ut. I har åtminstone två sådana större fastställts genom prospektering , Dingervik i och i Bergslagen. Aitikgruvan i hör hit. Det torde vara tveksamt om den kan brytas vid ett halverat kopparpris. De båda först nämnda malmerna håller något högre kopparhalter än uppgivna kopparhalter i de producerande amerikanska koppargruvorna. Bakteriell läkning kräver dessutom bara en femtedel av den energi som går åt vid traditionell teknik. Den är också i de flesta fall miljövänligare. När metoden nu utvecklats till en fungerande process i laboratorieskala måste den testas tekniskt i större skala för att kunna bli industriellt tillämpbar. En väsentlig del av denna tekniska utveckling är alltså drift av en 1 1987188.3 sami. En sådan anläggning är nödvändig för att studera viktiga Mot. tekniska parametrar som inte är möjliga att studera i laboratorieskala. Uppbyggnad av en pilotanläggning för bakteriell läkning i nära anslutning till de forskningskunskaper som finns vid och Tekniska högskolan i skulle kunna utgöra en ytterst värdefull komponent för utvecklingen av den norrländska gruv- och metallindustrin. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett treårigt pilotförsök avseende bakteriell läkning av vid högskolan i .
mot · GB02Ub33 · 1988-04-11 00:00:00 — 1987/88:Ub33 ^ av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:166 om inrättande Mot. av högskola i /88 I propositionen föreslås att en högskoleenhet i skall inrättas . Dessutom föreslås att ett förberedelsearbete för att inrätta högskolan skall påbörjas genom att en interimsstyrelse tillsätts. Högre utbildning bedrivs i relativt betydande omfattning i . Innevarande läsår omfattar den 439 studieplatser och förväntas ytterligare öka . Ansvaret för utbildningen är emellertid splittrat på ett universitet och tre högskolor. Någon som har det övergripande ansvaret för all högskoleutbildning i finns inte. Mot bakgrund av den högre utbildningens omfattning i finner vi skäl tala för att utbildningen samlas i en fastare organisatorisk ram än vad som är fallet. Vi tillstyrker mot denna bakgrund att en högskoleenhet inrättas i . En avgörande förutsättning för att högskolan skall kunna medverka till en positiv utveckling av regionen är självfallet att den utbildning som bedrivs är av hög kvalitet. Detta kräver långsiktighet i planeringen och insatser för en kontinuerlig utveckling av beslutad utbildning. För att detta skall låta sig göra är det av stor vikt att högskolan även framgent utnyttjar den kompetens som finns vid universiteten och närbelägna andra högskolor. Det vore därför enligt vår mening olyckligt om högskolan i låste fast en alltför stor del av sina resurser i fasta kostnader för lokaler, lärare m. m. Om så sker riskerar utbildningskvaliteten och kompetensutvecklingen att bli lidande. Den nya högskolan bör därför vinnlägga sig om att utnyttja även andra högskolors kompetens. På så sätt skapas också den särskilt för en ny högskola nödvändiga flexibiliteten när det gäller att förändra och utveckla utbildningsutbudet. Det vore, enligt vår mening, olyckligt om utbildningsplaneringen skulle utgå från och inskränkas av i detta sammanhang ovidkommande länsgränser. Förberedelsearbetet för att inrätta högskolan skall, enligt propositionen, påbörjas och ledas av en interimsstyrelse. Det ankommer på regeringen att besluta om interimsstyrelsen och dess uppgifter. Vi tillstyrker självfallet att förberedelsearbetet kommer i gång så tidigt som det över huvud taget är möjligt. Vi vill emellertid framhålla att interimsstyrelsens uppgift enbart bör vara att förbereda inrättandet av högskoleenheten samt planera för det utbildningsutbud som högskolan skall ha ansvar för. 1 1987/88. 1988/89 planerade utbildningen bör bedrivas enligt de intentioner som Mot. 1987/88 har varit för handen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förutsättningarna för att högskoleenhetens i utbildning även framgent kan upprätthålla en hög kvalitet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den kommande interimsstyrelsens uppgifter. () (m) (m) () () () Hans Nyhage (m)
mot · GB02A51 · 1988-05-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:A51 av och (bådas) Mot med anledning av prop. 1987/88:150 med förslag till 1987/88^ slutlig reglering av statsbudgeten för /89, m. m. Arbetsmarknadssituationen i kommun - speciellt HotingFjällsjöområdet - är mycket besvärlig. Befolkningsutvecklingen har under en lång följd av år varit mycket negativ. Här har andelen kvarstående arbetslösa varit störst i länet . Till det här området har också en mycket stor andel av länets beredskapsanslag gått. , AF/och lokala utvecklingsgrupper har inlett ett samarbete för framtagande av ett program för utveckling av HotingFjällsjöområdet. I programmet tas bl. a. följande upp: - Industriinvesteringar, utbyggnad och nyetablering - Övriga investeringar, t. ex. turism, infrastruktur - Stöd till konsulthjälp för marknadsföring och försäljning - Utbildning av nyanställda och redan anställda inom såväl tjänstemannasom kollektivsidan samt företagsledare - Stöd till produktutveckling - Förenklade regler för användande av vissa arbetsmarknadspolitiska hjälpmedel Tanken bakom detta programarbete är att inom Hoting-Fjällsjöområdet skapa ett projekt liknande det i östra . I sin anslagsframställan anger AMS att man avser att av anslaget till beredskapsarbeten innehålla (146 milj. Dessa medel skall kunna användas för riktade insatser och för att möta lokala och regionala problem som uppkommer . För att öka flexibiliteten föreslår AMS vidare att 50 milj. kr. av dessa medel får användas för regionala insatser i enlighet med det regelsystem som gäller för östra . AMS motiverar sin framställan med att möjligheter därmed skulle skapas att kunna förstärka de regionalpolitiska insatserna med för regionen anpassade arbetsmarknadspolitiska åtgärder som utbildning, rekryteringsstöd, stöd till sysselsättningsskapande åtgärder m. m. I kompletteringspropositionen har arbetsmarknadsministern inte tillstyrkt förslaget. I anslagsframställan pekar AMS ut Ångermanlandsdelen av kommun i som ett exempel på ort där särskilda åtgärder är nödvändiga om sysselsättningen skall kunna stärkas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att ge AMS möjlighet att av tillgängliga medel för beredskapsarbete få disponera 50 milj. kr. till regionala insatser i enlighet med det regelsystem som gäller för östra . () ()
mot · GB02Fi21 · 1988-05-11 00:00:00 — av Per () med anledning av prop. 1987/88:150 med förslag till 1987/88 slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret Fi21-22 1988/89, m. m. 1987/88:150 bilaga 3, punkt 2, föreslås att vissa större företag på likviditetskonto skall inbetala en del av företagets likvida tillgångar beräknade på visst sätt. Som motiv till den föreslagna likviditetsindragningen anges, att de stora företagen byggt upp en mycket omfattande likviditet och att denna i hög grad använts till uppköp av andra företag samt att den höga likviditeten medverkat till en kraftig kreditexpansion och kan ha bidragit till att driva upp lönekostnaderna. De föreslagna reglerna gör inte undantag för allmännyttiga bostadsföretag. De anförda motiven är emellertid inte i något avseende tillämpliga på SABO-företagen. Om allmännyttiga bostadsföretag skall omfattas av förslaget, innebär detta att alla sådana företag som är större än ca 7 000 lägenheter kan komma att beröras. Därutöver kan i vissa fall även ett antal något mindre företag bli berörda. Konsekvensen av förslaget kan antas bli att närmare ett trettiotal SABO-företag skulle behöva göra inbetalningar på likviditetskonto. För att allmännyttiga bostadsföretag skall vara undantagna från lagens tillämpningsområde talar, att de i propositionen anförda motiven inte är giltiga för dessa. Därtill kan också ett antal bostadspolitiska argument läggas, som med stor tyngd förstärker kraven på ett undantag för dessa företag. Eftersom SABO-företagen arbetar efter självkostnadsprincipen och icke är vinstsyftande, finns det inte i företagen likvida tillgångar av en storlek som inte kan motiveras av den löpande verksamheten med förvaltning och byggande. Det finns på många håll, som ofta är regioner där stora SABOföretag verkar, en besvärande brist på bostäder. SABO-företagen planerar och genomför därför en omfattande nyproduktion. Nyproduktion utgör vanligtvis en stor påfrestning på likviditeten. Att då med motiv från andra branscher ålägga allmännyttiga bostadsföretag, som verkar helt i en av statsmakterna i andra sammanhang understödd riktning, likviditetsindragningar vore inte endast olyckligt utan svårförståeligt. Nyproduktionen av behövliga bostäder skulle försvåras och åtgärden skulle även leda till ytterligare hyreshöjningar. Vad som här anförts gäller också andra bostadsföretag som låne- och skattemässigt är direkt jämförbara med allmännyttiga bostadsföretag. 1 1987/88. Jag hemställer därför * att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om undantagande av de allmännyttiga bostadsföretagen och motsvarande vid tillämpning av lagen om inbetalning på likviditetskonto.
mot · GB02Fi29 · 1988-05-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi29 med anledning av prop. 1987/88:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /89, m. m. I motionen föreslås ett ungdomsbosparande, kringgärdat av en rad komplicerade regler. Mot regeringens förslag kan en rad invändningar resas. En alternativ syn på hur sparstimulanser skall utformas redovisas i partimotion. Jag vill i detta sammanhang peka på den diskriminering av Sveriges Bostadsrättsföreningars () som förslaget innebär. Till det nya systemet skall inte SBC:s bosparande få anslutas eftersom det bygger på sparande i aktiefonder. En liknande diskriminering är inbyggd i det bosparande som är knutet till allemanssparande!. Denna särbehandling är ingen tillfällighet utan en del av ett numera väletablerat mönster. I en rad lagar, t. ex. vad avser krav på förvärvstillstånd, ges HSB och förmåner som inte tillkommer SBC. Lagstiftaren har ingen anledning att på detta sätt söka styra de boendes val av organisation. Konkurrens bör ske på lika villkor. Det riskvilliga sparandet i aktier har sett över en längre tidsperiod utvecklats positivt och har stor betydelse för samhället. Genom sparande i aktiefonder sprids riskerna avsevärt för den enskilde. Några skäl att diskriminera detta sparande finns därför inte. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om diskrimineringen av SBC i bosparande. 1 1987/88.