mot · GB02So701 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:So701 om ohälsa i arbetsmiljön, m. m. Arbetslivet omfattas fortfarande av mycket stora miljöproblem. Trots en intensiv debatt , och trots en rad nya arbetsmiljölagar, förändras förhållandena mycket långsamt. Det kan bl. a. avläsas i statistik som visar att antalet anmälningar om arbetsskador har ökat kraftigt . Från 180 000-190 000 anmälningar och steg antalet till 218 1985 och till 234 1986. har antalet ökat ytterligare och var 599. Även antalet arbetsskador för försäkringsmässig prövning har ökat oavbrutet , vilket framgår av figuren nedan. Figur Inkomna och avgjorda ärenden under iren 1982-1986 « Fractnutll sUfrlnf (attelrlr*) >M» IM): rrafiwl IM): 94.000 IHaM IrMn (flrtu kål.irtl IM): 4).lil) frKMIMll It4«rla| (aMaWIrtt) mOu IM): 11.01 9rM*M IM): M.000 IrMn (Mrtu kil.lrvt IM): M.M)) 1) Antalet o naii do arbetsskador Skir ned ca 71 per ir. En allt större andel av grwlilnlngarna har blivit aktuella för en prövning. Från 24* 1982 till 33* .' Enligt den mest expansiva prognosen fortsätter ärendetillströmningen att öka med , vilket /89 skulle motsvara 120 000 ärenden. Ökningen gäller främst de s. k. sjukdomsfallen. har antalet sjukdomsfall för arbetsskadeprövning ökat . Man kan till viss del förklara de ökade miljöproblemen och ärendeutvecklingen dels med att medvetenheten om lagarnas möjligheter och tillämpning successivt har ökat, dels av förhållanden att lagens tillämpningsområde har vidgats. Alla anställda har blivit mer uppmärksamma på risker i arbetet. a. (SCB:s) rapport om Ojämlikheter i visar att de dåliga arbetsmiljöerna och ohälsan i stor utsträckning består. De gamla klasskillnaderna finns kvar i människornas uppfattning om sin arbetsmiljö. Det är främst arbetarna som har de sämsta arbetsmiljöerna och som till följd av detta är mest drabbade av sjukdomar och arbetsskador. Även om en del förändringar har skett. De arbetsmiljöproblem som minskat i omfattning är de svårt smutsiga och bullriga jobben. Däremot har problemen med olämpliga arbetsställningar, upprepade och ensidiga arbetsrörelser, tunga lyft, vibrerande underlag eller verktyg, ökat kraftigt. Arbetet har blivit mer fysiskt slitsamt och psykiskt ansträngande och stressigt. Problem som följer av arbetets organisation som orsak i många fall. Till följd av bl. a. dåliga arbetsmiljöer har rörelseorganens sjukdomar blivit ett av de stora folkhälsoproblemen. Mer än hälften av alla anmälda arbetssjukdomar till försäkringskassorna beror på belastningsfaktorer, dvs. ensidiga och ansträngande arbetsställningar och rörelser samt tunga lyft. Det medför värk och smärta i rygg, axlar, nacke, ryggslut etc. Det mänskliga lidandet består i regel livet ut med åtföljande livränta från försäkringen på . Även många i den offentliga sektorn ser stora problem i sin arbetsmiljö. Problem med tunga lyft och fysiskt slitsamt och psykiskt ansträngande jobb delar kommunalarbetare med sjukvårdsbiträden och sjuksköterskor. Många av de svåra bristerna i LO-medlemmamas arbetsmiljö kan lösas genom forsknings- och utvecklingsinsatser (FoU). Flera exempel kan nämligen anges på hur produktionsteknik och teknisk utrustning kan innebära hälsorisker, utan att tillräckliga resurser satsas på förbättringar. Främst är det en uppgift för de s. k. fria marknadskrafterna att ta ett ökat ansvar för att miljökraven tillgodoses i teknikutvecklingen, men även samhället måste påverka utvecklingen genom finansiering och stöd till tekniska FoU-förbättringar, genom lagstiftning och förbättrad utbildning av tekniken. Som ett exempel på bristande hänsyn till arbetsmiljöfaktorer kan nämnas att vissa truckar är konstruerade så att föraren tvingas använda en sned körställning. Det är klart bevisat att många förare har allvarliga nackskador på grund av detta. Enda möjligheten att få bort felaktigt utformade truckar är skärpta bestämmelser. Från fackligt håll ifrågasätts ofta vilka ambitioner företagen har när man utvecklar nya tekniska system. Otvivelaktigt finns det stora ekonomiska och mänskliga vinster att göra genom att redan från början konstruera och projektera arbetsmiljöer med utgångspunkt från de arbetandes förutsättningar och behov. anpassas till människan och inte människan till arbetet enligt arbetsmiljölagama. Ett problem som man ute i arbetslivet ofta återkommer till är teknikernas bristfälliga kunskaper på arbetsmiljöområdet. Mer arbetsmiljöutbildning bör därför ingå i utbildningen, de tekniska högskolorna bör förbättra utbildningen i arbetsmiljökunskap. STU bör ha ett övergripande ansvar för att förbättra förhållandet då det gäller satsningarna på arbetsmiljön i tekniskt utvecklingsarbete. Det finns också behov av skärpta bestämmelser för att tillgodose arbetsmiljökraven. Missförhållanden i arbetslivet är en mycket tungt vägande orsak till ohälsa och mänskligt lidande och därmed till stora vårdkostnader. Insikten om detta bör leda till ett översyns- och reformarbete på bred front på arbetsmiljöområdet. En lång rad av åtgärder måste vidtas för att åstadkomma en säker arbetsmiljö. Möjligheterna till rehabilitering är också alltför begränsade, vilket även bör uppmärksammas i ett kommande arbete. Även yrkesinspektionens arbete måste bli mer effektivt. Ett exemplar av arbetsskadeanmälan sänds alltid till inspektionen, men någon reaktion därifrån gentemot företaget kommer . Arbetsskadeförsäkringen är ett bra signalsystem för ohälsa i arbetslivet. På försäkringskassorna finns det i arbetsskadeärendena samlat ett värdefullt material över hur olika företag fungerar ur miljösynpunkt. Detta material liksom handläggarnas kunskaper om företagen bör användas i ett förebyggande miljöarbete. Det bör övervägas om yrkesinspektionen bör integreras i försäkringskassorna. mellan och där, som pågått under halvannat år i syfte att få i gång långtidssjuka i arbete och som visat mycket goda resultat, bör tillämpas i hela landet. En bättre samordning av verksamheten bör även ske mellan , arbetsgivaren, skyddsombud och företagshälsovård. Bakom den kraftiga ökningen av försäkringsutgifterna finns främst två samverkande faktorer: fler godkända arbetsskador och högre ersättningsbelopp. har antalet beviljanden ökat med . Orsaken härtill är dels att ärendeomfattningen ökat (), dels att bifallsfrekvensen stigit från till . Utgifterna för /89 enligt prognoser skulle uppgå till . Med nuvarande utveckling och för att eliminera underskott i fonden skulle avgiftsuttaget behöva höjas från dagens 0,till . Försäkringsutgiften beräknas 1990/91 uppgå till ca och med ett utgiftsuttag kring . Vid sidan av den mänskliga aspekten finns det stora ekonomiska vinster med en förbättrad arbetsmiljö och ordentlig uppföljning och rehabilitering av dem som utsätts för arbetsskador. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder och program för att åstadkomma en säker arbetsmiljö samt rehabilitering av arbetsskadade.