mot · GC02Fi3 · 1988-11-14 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi3 med anledning av prop. 1988/89:27 om höjning av kapitalinsats i I sin proposition anför regeringen att stöder i dess ansträngningar att främja ekonomiskt och socialt framåtskridande i uländerna, och att banken har en viktig roll vad avser investeringsverksamhet och anpassningsprogram i , vilket accentueras av de allvarliga skuldproblemen i dessa länder. Den senaste höjningen av kapitalinsats i (1986) stöddes av vpk under stor tvekan. Det var i en situation då ett visst nytänkande förmärktes i banken. kan vi inte göra det. katastrofalt växande skuldbördor gör att banken framstår som destruktiv med sin politik att skall exportera sig ur skuldfällan. Banken möter en allt hårdare kritik, framför allt för en rad stora projekt, som orsakat miljökatastrofer i Tredje världen. Här nedan ges exempel på sådana. - I har redan av skogen skövlats för att producera kött för export till . - I offras mangroveskogarna vid . - kalhuggs för att exploatera de väldiga järn- och bauxitförekomsterna och läggs under vatten för kraftverksdammar. - I har maniokodlingarna 30-dubblats och skogen krympt från av landets yta. - IMalaysia har en damm byggts för , som dränkt skog och åker. Där avverkas regnskog av skogsbolagen, vilket är snabbare än någon annanstans i världen. Så svarar för av världens export av regnskogstimmer och är den ojämförligt största importören. - har gett ett lån på för den första av 30 stora kraftverksdammar utmed Narmadafloden i . Dessutom skall 135 medelstora och över 3 000 mindre dammar byggas de närmsta 40-50 åren. - I har satsat på boskapsuppfödning - köttet exporteras till EG. Det har lett till överbetning och ökenspridning. - I norra används grundvattnet för att bevattna grönsaksodlingar för export till . - I har startats ett program för att flytta 65 miljoner människor (Transmigrasi) med och Asiatiska utvecklingsban ken som huvudfinansiär. Tre miljoner hektar regnskog har röjts för att ge Mot. plats åt nybyggarna. Det har stoppats på grund av de svåra miljöskadorna. Enbart en av de många dammarna som byggs i kommer att tvinga bort mer än 1,5 miljoner människor. I hotas buschfolket i Kalahari till sin existens. I är indianerna de hotade. skall satsa på att minska befolkningstillväxten. Kvinnor steriliseras och det sker med tvång i exempelvis Bångla Desh. Har de inget intyg att de steriliserats, får de ingen mathjälp vid översvämningskatastrofer. Många dör i komplikationer eftersom det inte finns någon medicinsk uppföljning för de fattiga. Till det kommer allt elände som följer i spåren på IMF och dess strukturanpassningsprogram. Klyftorna växer mellan fattiga och rika. Det är alltid de fattiga och svaga som får stå för åtstramningarna i form av indragna matsubventioner, bortbantade jobb i den offentliga sektorn, avgifter i skolor och sjukvård, höjda taxor på el, resor osv. Det är aldrig militärutgifterna som IMF angriper. I ett land som ökade militär- och polisutgifterna 19701988. Följderna av och strukturanpassningar kan mätas. har gjort det. När statsutgifterna bantats ner, har man skurit mest i matsubventioner, hälsovård och utbildning. Så har barnadödlighet och analfabetism ökat. har konstaterat att landsbygdsbefolkningens armod i har förvärrats . Lantarbetarlönerna har sjunkit drastiskt. Flykten till städerna har accelererat. Där har lönerna pressats ner. En Världsbanksstudie visar att reallönen för en grovarbetare i Sao sjönk 1980-1985. Hur eländet tilltar kan mätas på andra sätt. minskade det organiska (=ätliga) innehållet i soptippar från 43,8 till . Och det är inte slut. överväger att ge ett nytt lån på för projekt som skulle dränka regnskog och fördriva en halv miljon människor. planeras ytterligare 136 dammar. Med diskuteras ett lån på för ett nytt dammbygge som kommer att tvinga bort 1,5 miljoner människor. Det blir allt uppenbarare att bankens problem ligger i själva strukturen. Den är en byråkratisk koloss. Det är helt enkelt lättare för den att administrera 700 projekt å 100 milj. kr. än 70 000 miljonprojekt. Det problemet växer om bankens kapital närapå fördubblas. Då blir det ännu mer av jätteprojekt och än mindre av samarbete med de människor som direkt berörs av projekten. problem kan inte lösas genom ökad skuldsättning. Deras skulder är redan skyhöga. beräknas de stiga till . Det motsvarar nästan åtta gånger BNP. Vad behöver är ökat bistånd och att få sina skulder avskrivna - något som för varit som att svära i kyrkan. Det återstår att se om de nya arrangemang, som Mot. tillkom på årsmötet i på svenskt initiativ, innebär ett Fi3 verkligt nytänkande - om det blir skuldavskrivningar eller skuldlättnader. får också se hur () kommer att agera. finns en konflikt här mellan och med dess kortsiktiga är ingen utvecklingsbank utan fastmer ett USA-baserat transnationellt bankföretag. dominans sätter sin prägel på banken. Bankerna hoppas att skattebetalarna i i-länderna skall betala - att skulder till privatbanker skall tas över av staterna, som får ta förlusterna. Bankerna förväntar sig att nya kapitalpåfyllnad skall hjälpa till att säkra fortsatt flöde av räntebetalningar till bankerna. Skuldkrisen löses sedan genom swapping. De nedskrivna skulderna köps upp av Chase , Citibank m.fl. utländska banker, och lånen löses därefter av resp. stat i inhemsk valuta. Denna använder storbanker och transnationella företag för att köpa upp privatiserade företag och andra tillgångar i u-landet. En ny världsfond skall skapas för att underlätta detta och kanalisera japanskt överskottskapital i portföljinvesteringar i . Man börjar tala om en rekolonisering. filosofi är tydligen att socialisera skulderna och privatisera tillgångarna. Allt fler kräver att och reformeras. I och växer opinionstrycket, inte minst från kyrkorna. SPD krävde på sin kongress att och reformeras, bl.a. så att får ett jämlikt inflytande över deras politik och struktur. har i-länderna av rösterna i banken, . har ensamt av rösterna. Från och den alliansfria rörelsen växer också detta krav. menade att det visserligen var lovande att banken börjat lägga om sina projekt så att större hänsyn tas till miljön. Men det räcker inte, skrev kommissionen, måste omforma sin inre struktur och arbetssätt för att skaffa sig kapacitet att genomföra det. Vpk anser att skall medverka till sådana reformer av och . Antingen måste banken frikopplas från IMF:s villkor för nya lån eller också måste IMF ändra sina villkor, så att de främjar investeringar och tillväxt och blir socialt och miljömässigt acceptabla. dominans måste brytas, röstreglerna demokratiseras. Samma bör gälla som i hela FNsystemet dvs. ett land en röst. Det kan knappast uppnås med en gång. Det kanske kunde vara ett första mål att av rösterna fördelas lika på alla medlemsländer, vilket förutsågs vid bildandet. kan decentraliseras t.ex. genom regionala rådgivargrupper. De av projekten direkt berörda skall tillfrågas, dras in i projekten och lyssnas till. bör man börja diskutera om dollarn inte borde ersättas med en internationell fristående reservvaluta. Tanken på en internationell hankin 1988/89 Fi3 Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att avslår regeringens förslag om ökad svensk kapitalinsats i , 2. att hos regeringen begär en redogörelse för och Internationella valutafondens verksamhet och de ekonomiska, sociala och ekologiska följderna av densamma, 3. att hos regeringen begär förslag till hur kan medverka till en nedskrivning av skulder, 4. att hos regeringen begär förslag till svenskt initiativ för att i enlighet med motionen reformera . (vpk) (vpk) (vpk) spektion har väckts för att kontrollera de internationaliserade kapitalmarknaderna. Parlamenten och allmänheten måste få insyn i verksamhet och planer. Det behövs öppenhet här som på andra håll. Även i måste vi få bättre insyn, om organisationerna skall kunna förverkliga de tankar, som framförde i en intervju inför och årsmöten i : Ickeregeringsorganisationerna har en mycket viktig roll att spela och jag tror att det är viktigt att de uttrycker sina meningar, även sin kritik mot de internationella organisationerna. Organisationerna har också en roll, tilläde , för att åstadkomma större parlamentarisk kontroll av de beslut finansministrarna fattar i internationella organ och grupper (t.ex. G-5). Detta är något vi borde ta upp i våra länder, göra klart för våra parlamentariker, att de måste titta på detta och få sin kontroll av regeringen i detta stycke att fungera ... Vad det gäller är parlamentarikernas ansvar vis-å-vis finansministrarna, så att dessa får förnuftiga instruktioner för sitt arbete i de internationella organen, inte bara IMF och , men speciellt dessa båda institutioner.