mot · GB02A422 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A422 av m. fl. (s) om regionalpolitiska åtgärder i I likhet med de flesta övriga län i landet har arbetslösheten sjunkit i . som helhet har dock upplevt den mest ogynnsamma utvecklingen jämfört med andra län präglade av regional obalans. Vid en jämförelse mellan , övriga Norrlandslän, två Bergslagslän samt , som alla förekommit i den aktuella debatten angående förstärkt sysselsättningpolitiskt stöd, visar det sig att: upplevt den mest ogynnsamma utvecklingen av arbetslösheten som helhet. haft den största ökningen av antalet arbetslösa (Tabell 1). tillhör de län som haft den största befolkningsminskningen i åldern . haft den största ökningen av den relativa arbetslösheten genom den mest ogynnsamma kombinationen av ökad arbetslöshet och minskad befolkning . Antalet sysselsatta i i stort sett är oförändrat . Den höga ungdomsarbetslösheten är särskilt utmärkande för . Resursfördelningen av arbetsmarknadsutbildning relativt sett är mindre till . Enligt den publicerade befolkningsstatistiken från SCB drabbades av den största befolkningsminskningen av samtliga län, 1 absoluta tal innebär utvecklingen en befolkningsminskning med 862 personer. Detta innebär att den negativa trenden för 1980-talets befolkningsutveckling i fortsatt också om än i något avtagande takt. Totalt har befolkningsminskningen i länet uppgått till ca 7 000 personer. Befolkningsförändringar är en funktion av födelse- och dödstal samt inrikes och utrikes omflyttning. För förklaras de negativa talen av både negativ, naturlig folkökning (fler döda än födda) och negativ inrikes omflyttning. Nettoutflyttningen från länet uppgick till närmare 1 000 personer. Av de som flyttar från länet är en stor del ungdomar i åldern 18 . Denna åderlåtning på unga människor har pågått under 1 1987/88. och skapar härmed också grunden för den negativa, naturli- Mot. Länet förgubbas och i viss mån förgummas. problemet är att flickor i större utsträckning lämnar länet än pojkar. Detta innebär att flera kommuner i länet har ett besvärande underskott på kvinnor. Bakgrunden till denna negativa tendens är givetvis de svårigheter som finns på arbetsmarknaden. Trots en förbättrad situation jämfört måste konstateras att svårigheterna för i synnerhet ungdomar att få arbete är särskilt markanta i länet. I relation till befolkningen i akutell åldersgrupp var av ungdomarna i åldern arbetslösa som av 18 19-åringarna hade arbete i ungdomslag. Endast uppvisade en sämre situation. 1 syfte att vända den negativa utvecklingen i länet utarbetades och 1987 ett särskilt program, det s. k. Gävleborgspaketet. Utgångspunkten för detta program är att genom skilda insatser stärka infrastrukturen, utbildningen och teknikspridningen i länet. Vissa av förslagen som fanns i programmet är under genomförande, t. ex. , Teknikcenter, Energiteknisk utbildning i . Andra delar som lokalisering av plan- och bostadsverket till har avvisats av . Mot bakgrund av att omfattande insatser presenterats för Bergslagen och inland samt förbereds för och finner vi det logiskt med ett helhetsgrepp på situationen i . Det är inte möjligt vare sig för länsmyndigheter eller kommuner att utan ett aktivt stöd från regering och riksdag åstadkomma mer omfattande resultat. måste vända en negativ utveckling. Omställningen kräver målmedvetna, riktade insatser. Den genomsnittliga utbildningsnivån ligger väsentligt under riksgenomsnittet. Högskolan är därför strategiskt viktig för länet. Den domineras mycket starkt av undervisningssektorn. Det har därför varit en klar inriktning att öka ekonomi- och teknikutbildningarna för att motsvara länets behov. De stora avstånden i länet och orts- respektive industristrukturen har medfört en mycket stark efterfrågan på högskoleutbildningar i . Ramen för enstaka kurser/lokala linjer vid högskolan i /har dock varit mycket liten i förhållande till andra motsvarande högskolors resursram. När lärarutbildningarna förutsattes minska i hela landet och högskolan i /därvid inte fick någon grundskollärarutbildning accepterade vi detta som en besparing där högskolan i stället förutsattes kompenseras inom ekonomi- och tekniksektorn. I årets budgetproposition finns inga ökningar som inte motsvaras av liknande satsningar på andra högskolor. Tvärtom kommer snarare den totala resursramen att minska vid högskolan i /. I budgetpropositionen föreslås nu i stället en ökning av nybörjarplatserna till grundskollärarutbildningen i landet. Många skäl talar för att denna utbildning för årskurs 1 7 också förläggs till högskolan i /. Vi utgår vidare från att en del av de reservplatser som UHÄ disponerar Mot. för förskollärarutbildningen tilldelas högskolan i /. Genom ett aktivt ekonomiskt engagemang från länsmyndigheter och kommunerna har decentraliserade högskoleutbildningar startats i både södra och norra . I budgetpropositionen förordas denna typ av utbildning, men några resurser finns inte anvisade. Vi utgår ifrån att regeringen i särskild ordning kommer att avdela resurser så att denna verksamhet kan fortsätta. Förutom dessa förslag föreslår vi i särskilda motioner insatser inom högskolans område gällande att möjligheterna prövas att förlägga delar av KTH:s lantmätarutbildning till högskolan i / att kontorslinjen får varje-års-intag, att påbyggnadsutbildningen till ekonomlinjen i bostads- och fastighetsförvaltning får inrättas som fördjupningsdel samt att en högre utbildning för idrottsledare m. m. förläggs till /. Vi anser att alla medborgare skall erbjudas en tillfredsställande trafikförsörjning. Goda transporter är av grundläggande betydelse för välfärden. En fortsatt välståndsutveckling i vårt län förutsätter att också transportsystemen förbättras. Vägtrafiken kommer även i fortsättningen att ha en dominerande roll i länets transportsystem. Utvecklingen av vägtrafiken måste ske under beaktande av kraven på en hög säkerhet och en god miljö. har omfattande investeringar gjorts i länets vägnät. måste de fortsatta investeringarna framför allt inriktas på och 84 samt E4 mellan och . måste ges förutsättningar att spela en viktig roll som ett konkurrenskraftigt, miljövänligt och energisnålt transportmedel i länet. pågår en omfattande upprustning av stambanan i länet. investeras i mötesspår, kraftförsörjning och spårförbättringar. Det är viktigt att satsningarna fortsätter vilket förbättrar förutsättningarna för en både bättre och snabbare person- och godstrafik. Turtätheten måste förbättras. En betydelsefull regionalpolitisk satsning är Det är en infrastrukturell insats som på ett mycket påtagligt sätt skulle förändra hela södra utvecklingsbetingelser genom att: De lokala arbetsmarknaderna vidgas. Området blir intressant som alternativ till . Tillgängligheten till högre utbildning ökas. Miljön och trafiksäkerheten förbättras. Därför är det angeläget med en snabb utbyggnad av . Reguljär flygtrafik bedrivs från /, och flygplatser. Det är viktigt att trafiken på dessa kan förbättras och utvecklas ytterligare genom flera router och tätare avgångar. Vårt län är av tradition ett sjöfartslän. Inriktningen av länets näringsliv på massa, papper, trävaror och stål är beroende av tillgången på bra harn- Mot. Därför är det viktigt att också våra hamnar ges förutsättningar att A422 anslag för regionalpolitisk! stöd uppgår innevarande budgetår till . Medlen får användas till lokaliseringsstöd, glesbygdsstöd, projektverksamhet samt företagsutveckling via Utvecklingsfonden. /87 uppgick anslaget till . Stödverksamheten då beräknas ha medfört ca 350 nya arbetstillfällen till en kostnad av ca per arbetstillfälle. Med hänsyn till den ökning som skett av länsanslaget 1987/88 bör sysselsättningsökningen innevarande år kunna uppgå till närmare 500 jobb. Noteras bör att uppvisar de lägsta kostnaderna per nytt arbetstillfälle. Med hänsyn till de stora sysselsättningsproblemen i länet bör länsanslaget 1988/89 räknas upp väsentligt. Medlen bör få disponeras i så fria former som möjligt. bör därför få avgöra hur stor andel av anslaget som skall användas till regionalpolitisk! utvecklingsarbete, den s. k. projektpotten. Projektmedlen ger möjlighet att stimulera projekt och försöksverksamhet som kan påverka länets utveckling både . En stor del av medlen satsas på teknik- och kunskapsspridning. Projektmedlen spelar också en viktig roll i det samverkansarbete som bedrivs inom länet. Det är därför särskilt angeläget att kraftigt utöka projektmedlen. Utöver en uppräkning av stödet bör en översyn genomföras av stödområdesindelningen för länets kommuner. har haft den största ökningen av antalet arbetslösa (Tabell 1). har länet fått del av personalförstärkningar som arbetsmarknadsverket erhållit. Detta är positivt. Trots denna insats är arbetslösheten fortfarande oroväckande hög. Av 2024-åringarna var 8,arbetslösa (endast låg högre ). Det krävs därför fortsatta arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 1 en särskild motion föreslår vi ytterligare förstärkningar med hänsyn till den arbetsmarknadssituation som råder. behöver ökade resurser för arbetsmarknadsutbildning. Länet har en mycket låg utbildningsnivå. Det krävs en ökad flexibilitet i de arbetsmarknadspolitiska insatserna så att man på regional nivå kan få avväga behovet av beredskapsarbeten eller arbetsmarknadsutbildning. En försöksverksamhet för att pröva nya insatser skulle vara stimulerande för länet och kunna leda till en gynnsam utveckling. En sådan verksamhet kombinerad med en total delegering av medelsanvändningen för olika arbetsmarknadspolitiska insatser skulle kunna vända den nu så negativa arbetsmarknadssituationen. Åtgärderna för långtidsarbetslösa bör omfatta även personer som varit arbetslösa än 6 månader samt personer som enbart kan erbjudas arbete på deltid och söker arbete på heltid. har två statliga lokaliseringar varit aktuella för plan- och bostadsverket samt tulldatacentralen. inget dera fallet har en lokalisering till länet blivit aktuell. i budgetpropositionen att en särskild statssekreterargrupp arbetar med omlokalisering av statlig verksamhet. Vidare anges att positiva och kontinuerliga överläggningar sker med näringslivet i form av bl. a. banker och försäkringsbolag. Som tidigare angetts har svårigheter att erbjuda både kvinnor och män arbete, men problemet är störst för kvinnorna. Bland statlig verksamhet bör det ligga nära till hands att överväga en lokalisering av till /. De samlade resurserna som finns genom , och skulle tillsammans med kunna innebära möjligheter till kompetensutveckling och nya infallsvinklar utifrån en helhetssyn på samhällsbyggandet. och har mycket stora enheter i det överhettade Stockholms-området. Det bör därför finnas stora möjligheter att utlokalisera delar av dessa verk till . skiljande från är också ett exempel på en myndighet som skulle kunna lokaliseras till en kustkommun i länet. har tidigare uttalat att en inhemsk utvinning av vanadin framstod som eftersträvansvärd ur såväl försörjnings- som sysselsättningssynpunkt. Därför behövs en ny prövning av förutsättningarna för brytning av förekommande vanadinfyndighet i i . För att kunna genomföra en aktiv verksamhet i ett län som fordras att berörda myndigheter har tillgång till personella resurser. i begärde för /89 förstärkning med två personer till den regionalekonomiska sidan och en person till naturvården. Enligt budgetpropositionen kan en tillfällig förstärkning på minst en person påräknas för naturvården. Däremot ingen förstärkning för regionalpolitiken. Mot bakgrund av den problembild som länet har anser vi det befogat att länet tillförs resurser för minst ytterligare en person på den regionalekonomiska enheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att främja utveckling och sysselsättning i . () () () Axel () Tabell i Förändring av antalet Arbetslösa nov/ jämfört med nov/i X. W, Y, Z, AC, BD, K och U län. l I I I 1 1 GSvle- Koppar- Blek- västman- Jämt- vaster- vaster- Norrborg berg inge land land botten norrl botten Tabell2 Relativ arbetslöshet frel till bef ) 1987 jämfört med (30/11 resp år) i X, w, Y, Z, AC, BD, K, och U län. Koppar- vaster- Blek- Västman botten borg botten land berg norrl inge lend E 19B7 q 1980 nov/hade 0,6/.enheter lägre arbetslöshet än , hade 0,7/£-enheter lägre arbetslöshet och hade O, B'/.-enheter lägre arbetsl än . Tabell3 Andel Arbetslösa 20-24 åringar (i re 1 till bef ] nov/i X, W, Y, Z, AC. BD, K och U län. Gävle- vaster- Västerborg botten norrl Blek- Koppar- västman- Jåmtinge berg land land Andel pers i Beredskapsarbete och andel pers i Arbetsmarknadsutbildning (i rel till bef ) i X, W. Y, Z, AC, BD, K och U län. Norr- Gävle- Väster- Jämt- Koppar- Väster- Blek- västman.potten ._bprg botten land berg norr 1 inge land