mot · GB02T708 · 1988-01-25 00:00:00 — av Per Stenmarck och () om förutsättningarna för ett bättre utnyttjande av Mot. Den civila luftfarten i SVerige fortsätter att utvecklas gynnsamt. Antalet resenärer med inrikesflyget var 1986 mer än fyra gånger högre än . har transportarbetet i utrikestrafiken nästan fördubblats . Inom den europeiska gemenskapen (EG) pågår ett omfattande arbete, vars syfte är att åstadkomma en liberalisering inom luftfarten. bör stödja, och ta aktiv del i, en sådan utveckling. Ändå tyder det mesta på, att med nuvarande regeringspolitik, blir sist i med en liberalisering av luftfarten. Om det skånska näringslivet skall kunna utvecklas, så förutsätter detta tillgång till goda kommunikationer. Runt några av största flygplatser förs diskussioner om stora utvecklingsprojekt. stad är ett exempel på detta. Inom detta område växer nu upp framtidsinriktad, högteknologisk industri inom bl. a. bioteknik, data och utbildning. Mitt i ett flygcentrum, som besöks av mer än tio miljoner resenärer, finns goda möjligheter att åstadkomma en kreativ miljö. Detta hade sannolikt aldrig varit möjligt utan de investeringar som gjorts inom luftfarten i . Det visar också vilken oerhörd dynamik som finns i olika investeringar i infrastruktur. Den fråga som i sammanhanget borde ställas är: Varför skulle inte denna utveckling kunna vara möjlig också i ? Närheten till kontinenten är påtaglig, ett faktum som vi utnyttja i alldeles för liten utsträckning. Om vi blir bättre på att utnyttja denna fördel, skulle vi kunna avlasta . kapacitet ligger högt över den nuvarande utnyttjandegraden. Trots detta ger nu flygplatsen glädjande nog ett överskott. Ett antal institutioner, bl. a. i och handelskammare, har i flera omgångar pekat på det underlag som finns för ett antal direkta utrikesförbindelser. Mot den bakgrunden är det glädjande att SAS, , bedriver reguljär flygtrafik till . Det återstår att se hur långvarigt detta blir. Ett tidigare försök från flygbolagets sida att flyga till misslyckades, till stor del som en följd av att avgångarna förlädes till . Ett ökat antal utrikes destinationer är troligen en förutsättning om regionen skall få en positiv utveckling. Detta tillgodoses inte . 1 1987/88. En arbetsgrupp inom i , Mot. och undersöker för tillfället möjligheterna till koncessioner mellan T708 s. k. sekundärflygplatser. Detta skulle exempelvis möjliggöra flyg mellan och engelska flygplatsen utanför . För denna sträcka har ett mindre flygbolag sökt koncession, dock utan att få tillstånd att flyga på sträckan. Den gemensamma arbetsgruppen mellan de tre skandinaviska länderna är en följd, dels av en allmän avreglering inom västvärlden, dels av att önskar flyglinjer mellan och några större orter på kontinenten. SAS har bromsat en sådan utveckling, men att en liberalisering kommer är ställt utom all tvekan. Det finns ett klart uttalat önskemål, framför allt från näringslivet, om reguljära flyglinjer från till ett antal större orter på kontinenten. Enligt gjorda undersökningar finns det också underlag för sådana. Det är troligen möjligt att bedriva sådan trafik till några av orterna , , , och . Det borde vara naturligt i ett land som att det är resenärerna och inte politikerna som skall avgöra om det finns ett tillräckligt underlag. Regeringen bör därför ge koncession till flygbolag som önskar trafikera sådana linjer. För inrikesflyget bör ett system med parallellkoncessioner prövas. Det skulle innebära att inte SAS eller Linjeflyg ensamma fick trafikera en viss sträcka. För skulle detta öppna möjlighet till fler inrikes destinationer. har endast en s. k. sekundärlinje, nämligen till . I luftfartsverkets utredning om det framtida sekundärlinjenätet för omnämndes inte ens som en möjlig sekundärflygplats till . Detta är anmärkningsvärt. En viktig förutsättning för ett antal direkta utrikesförbindelser är troligen att ges möjlighet att utvecklas till en knutpunkt för regionalflyget i . En avreglering av inrikesflyget skulle leda till en snabbare trafikutveckling och genom konkurrens lägre priser till fromma för konsumenterna. Redan nu bör emellertid parallellkoncessioner kunna ges på samma sätt som skett i . Genom sin placering bör ha goda möjligheter att utvecklas till en av ledande fraktflygplatser. På samma sätt som ambitionen är att göra Airport till en Gateway Europé en passagerarflygets storflygplats i - borde det vara möjligt att utveckla till en Freightway Europé en framtida storflygplats för fraktflyg. kommer troligen att få stora fördelar av en bro mellan och . Därmed kan en tågsträcka dras direkt från Airport till . Det naturliga blir att denna dras på järnvägslinjen mellan och . I ett sådant läge blir det naturligt med en elektrifiering av sträckan. Detta kan sannolikt bli räddningen för denna järnvägslinje. Alltför höga skatter och avgifter gör att svenska flygplatser förlorar flygtrafik i förhållande till alternativa utländska flygplatser. drabbas hårt av detta, genom den konkurrens som närheten till innebär. I är flygets avgifter avsevärt lägre än i . Detta minskar våra förutsättningar att konkurrera effektivt. I borde införas ett system med ankomst-taxfree-försäljning. resenärerna skulle detta innebära en ökad trivsel och bekvämlighet, samti- Mot. digt som försäljningen skulle öka i . Detta skulle kunna medverka till T708 en positiv prisutveckling beträffande trafikavgifterna. Ankomst-taxfreeförsäljning finns redan i en rad länder och fungerar bra. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag för att åstadkomma en ökad konkurrens och minskad reglering inom luftfartssektorn, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående generösare koncessioner för utrikesflyg, 3. att hos regeringen begär att parallellkoncessioner införs, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående som en knutpunkt för regionalflyget i , [att hos regeringen begär förslag beträffande ankomst-tax-free-försäljning']. Per Stenmarck (m) () 1 1987/88:Sk552