mot · GB02Ub816 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub816 av m. fl. (m) om budgetfrågor inom område I vår partimotion om utbildningspolitiken redovisas den inriktning vi vill ge ett reformprogram för , gymnasieskolan och den högre utbildningen. De reformer vi föreslår syftar till att utveckla en utbildning där kunskapsinhämtande, färdighetsträning och respekt för den enskilde är självklara utgångspunkter. En hög kvalitet skall känneteckna all utbildning. Såväl i skolan som i den högre utbildningen skall resurserna användas med syftet att främja en kunskapsutveckling som berikar den enskilde och som i ett större sammanhang utgör en fast grund för fortsatt utveckling av välstånd. Moderata samlingspartiets ekonomiska politik utgår från förutsättningen att samhället så litet som möjligt bör ingripa i enskilda människors liv. Var och en bör ha möjlighet att i största möjliga utsträckning efter egna prioriteringar välja hur man skall disponera sina resurser. Samhället skall åta sig ansvar för en grundtrygghet på olika områden men samhällsingripandet bör begränsas till att omfatta denna grundnivå. Med dessa utgångspunkter blir vår strävan att flytta besluten från politikerna och till den enskilde. Vi föreslår därför besparingar som gör det möjligt att sänka skatterna och minska den offentliga sektorn. En förutsättning för en sund ekonomisk politik är också att budgetunderskottet reduceras. Våra besparingar har inom utbildningssektorn utformats så att de i första hand innebär minskningar på anslagsposter som avser administrativa delar av verksamheten. Vidare läggs förslag om vissa förstärkningar och omfördelningar som syftar till att öka det lokala inflytandet över resurserna. Bland besparingarna kan urskiljas följande huvudgrupper: Minskad administration och byråkrati. a. föreslås vissa anslagsminskningar för och länsskolnämndema samt på anslaget till . Bland de bidrag som föreslår avskaffade är bidragen till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet. Ingen statlig uppgift. Bidraget för utveckling av samlad skoldag föreslås avskaffat eftersom det bör vara en uppgift att svara för skoldagens utformning. Vi anser att statsbidragen skall vara så utformade att de ger kommunerna stor möjlighet att själva bestämma hur verksamheten skall utformas utan tvingande regler. I vår utbildningsmotion har vi föreslagit en övergång till ett elevrelaterat bidragssystem för skolan. En sådan fördelning av bidragen leder bl. a. till att kommunerna bättre kan överblicka hur stora statsbidrag man får vilket i sin tur medverkar till en bättre planering och ett bättre resursutnyttjande i skolan. 1 budgetpropositionen aviserar regeringen en skolpolitisk proposition med anledning av betänkande från den s. k. styrningsberedningen. Vi anser att de riktlinjer som bör gälla för den fortsatta reformeringen av skolans styr- och anslagssystem skall utformas utifrån följande principer: o Bidragssystemet skall vara administrativt enkelt och lätt att överblicka, o Gränserna mellan vad som skall vara statens respektive kommunernas ansvar skall vara tydliga. o Administration och byråkrati skall minimeras så att resurserna i första hand används för den direkta utbildningen. I avvaktan på en omläggning av statsbidragen föreslår vi omdisponeringar som bl. a. ger en resursförstärkning till mellanstadium med . De anslagsökningar och besparingar som vi redovisar i denna motion uppgår till . I det följande redovisar vi de budgetmässiga förändringar vi förordar i förhållande till regeringens förslag. Från anslaget utgår medel till löntagarorganisationerna dels för deras verksamhet med skolinformatörer, dels för information om utbildning och rekrytering av handledare för elever på arbetsplatserna. Vi anser att löntagarorganisationerna bör kunna bedriva denna verksamhet i önskad omfattning utan specialdestinerade anslag. Vi föreslår att anslagsposten slopas, vilket innebär en minskning med . Vi räknar med en fortsatt rationalisering av de administrativa uppgifterna och beräknar därför en besparing på anslaget med . Stöd för utveckling av skolväsendet Utvecklingsstödet består av medel för länsskolnämndernas verksamhet för främjande av lokalt utvecklingsarbete samt bidrag till kommunernas lokala skolutveckling, till försöks- och utvecklingsarbetet inom gymnasieskolan samt till länsskolnämndernas medverkan skolledarutbildningen. Erfarenheten visar att det regionala stödet till skolutveckling inte har givit de resultat som avsågs när bidraget infördes. Vi föreslår därför att detta bidrag avskaffas. Anslaget föreslås minskat med . Vi anser att verksamheten vid kan begränsas till insatser som avser stöd för utveckling av läromedel för handikappa de och för vissa mindre grupper där marknaden inte kan tillgodose efterfrågan. Vi föreslår att anslaget till SIL reduceras med . Vi föreslår vidare att de båda anslagen B5. Utvecklingsinsatser på läromedelsområdet m. m. och B6. Stöd för produktion av läromedel slås samman till ett anslag benämnt Stöd för utveckling och produktion av läromedel. Besparingen på anslaget B4. bör kunna fördelas mellan detta anslag och det av oss nu föreslagna anslaget Stöd för utveckling och produktion av läromedel. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet Statens stöd till forskning bör i största möjliga utsträckning vara fritt från statlig styrning. Det är en styrka för hela samhället att universiteten kan fullgöra sin kritiska funktion. Vi har mot denna bakgrund tidigare föreslagit att de medel som fördelas via s. k. sektorsorgan, dvs. departement och myndigheter, förs direkt till fakultetsanslagen. Till anslaget B7. Av dessa medel används ca hälften till forskning om förskola, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. Vi anser att sådan forskning skulle gynnas av att resurserna för den på inomvetenskapliga grunder bedrivna samhällsvetenskapliga forskningen ökas. Vi föreslår därför att överförs från anslaget B7. till anslaget D19. Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m. Under anslaget föreslås utgå för det fortsatta kursplanearbetet på central nivå med anledning av de aviserade programmen om försöksverksamhet och utvecklingsarbete rörande de yrkesinriktade linjerna. Denna typ av utvecklingsarbete är enligt vår mening en del i de uppgifter har i uppgift att utföra. Särskilda medel bör ej anvisas för verksamheter som ingår i verkets normala uppgifter. Vi föreslår en minskning av anslaget med . Regeringen har som en av de stora nyheterna uppgivit att utbildningen tillhör ett av de särskilt prioriterade områdena i budgeten och att skall anvisas för detta under vart och ett av de kommande tio åren. Eftersom inga kostnader uppkommer för /89 med anledning av regeringens planer för fortbildning av lärarna anvisas endast avsedda för central och regional planering rörande den aviserade omläggningen av fortbildningen. Vi anser att det beslut om en ny lärarutbildning som tog inte kan leda till de förstärkningar av lärarutbildningen som är nödvändiga. Vi har i vår partimotion om grundskollärarutbildningen föreslagit att beslutet om en förändring av lärarutbildningen rivs upp. I konsekvens med detta anser vi heller inte att den aviserade fortbildningen av lärare bör genomföras. Vi föreslår att anslaget minskas med . Särskilda insatser inom skolområdet I detta anslag har sammanförts medel avseende åtgärder för elever med handikapp, särskild undervisning samt medel för särskilda åtgärder i och Vi anser att en mindre del av resurserna för stöd av handikappade elever bör fördelas av länsskolnämnden efter kommunernas skiftande behov. I övrigt bör kommunerna själva disponera resurserna för de insatser man lokalt finnér mest angelägna. Vi föreslår således att av anslaget överförs till den undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen under anslagsposten B12. samt att därvid skall avse insatser på mellanstadium. har vi föreslagit att länskolnämndens betydelse vid fördelning av statliga resurser skall tonas ner. Vidare har vi föreslagit att ett nytt anslag inrättas avseende åtgärder för de handikappades speciella behov. Vi upprepar detta förslag och föreslår att anslaget Bil. benämns Regionala åtgärder för elever med handikapp. Det skall användas till berörda länskolnämnders insatser för barn och ungdomar med olika former av handikapp inom det allmänna skolväsendet. Vi beräknar för detta anslag. Vi föreslår att av anslaget överföres till anslaget B13. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. Bidrag till driften av grundskolor m. m. Tillsammans med den ovan nämnda överföringen från anslaget Bl 1. får skolorna en förstärkning av resurserna för direkt undervisning med sammanlagt vilket enligt vår mening bör leda till en höjd kvalitet i undervisningen. Av dessa 290 miljoner avsätts för insatser på mellanstadiet. Vi har i vår utbildningspolitiska motion redovisat som vår uppfattning att kommunerna själva bör avgöra om de resurser som ställs till förfogande skall användas för en minskning av klassernas storlek eller om man bör vidta andra åtgärder. Ett viktigt syfte med införandet av den samlade skoldagen var att kommunerna skulle få möjlighet att samordna olika kommunala resurser för barn och ungdom. En sådan samordning borde ha bidragit till att kommunerna totalt sett hade fått lägre kostnader. Den effekten har i de flesta fall uteblivit. I själva verket har kostnaderna ökat. Därtill kan konstateras att den samlade skoldagen inte lett till den möjlighet till för eleverna berikande verksamheter som avsåg. Stimulansbidraget för utvecklingsarbete rörande den icke timplanebundna delen av skoldagen uppgår i regeringens förslag till . Vi föreslår att anslaget avskaffas. Besparingen uppgår till . Vi föreslår vissa förändringar av formerna för undervisning i hemspråk. Dels att undervisningen effektiviseras, dels mer restriktiva regler för rätten till hemspråksundervisningen. För barn som kommer till i tidig ålder eller är födda här förordar vi att hemspråksundervisningen koncentreras till förskole-, låg- och mellanstadietiden. För invandrarbarn som kommer hit i senare åldrar får hemspråksundervisningen anpassas efter de individuella behoven. Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen nu anammat vårt förslag att hemspråksundervisning bör kunna förläggas till tid utanför det ordinarie schemat. Det ger möjlighet att samla barn från flera skolor till större och mer homogena grupper, vilket ur pedagogisk synvinkel är fördelaktigt. En översyn av reglerna för hemspråksundervisning och en förändrad organisation bör kunna ge en besparing på . Av praktiska skäl är det emellertid inte möjligt att åstadkomma den fulla besparingseffekten /89. Det av regeringen föreslagna anslaget för hemspråksundervisning och stödundervisning i svenska bör för det kommande budgetåret minskas med . Det sammanlagda resultatet av de förändringar vi här har redovisat innebär att skall tillföras anslaget utöver regeringens förslag. Bidrag tills svensk undervisning i utlandet m. m. Vi föreslår detta anslag tillföres , utöver vad som regeringen föreslagit vilket innebär en ökning till den nivå har i sin anslagsframställning. Beloppet överförs från anslaget Bil. Särskilda insatser inom skolområdet. Bidrag till driften av fristående skolor på gymnasial nivå Vi har i en partimotion om elevers och föräldrars rätt till val av skola redogjort för vår syn på värdet av fristående skolor. Nuvarande statsbidragssystem bör ändras. Det är inte det allmänna som skall avgöra om en skola har något att ge eleverna eller inte. Vi anser att medel även skall avsättas för bidrag till och till gymnasium i . Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m. m. Vi anser att det skall vara ett kommunalt åtagande att förse gymnasieskolan med den utrustning som krävs för att bedriva en modern undervisning av hög kvalitet. Vi vill i detta hänseende jämställa gymnasieskolan med och föreslår i konsekvens härmed att anslaget avvecklas. Vårt förslag innebär en besparing på . Bidrag till utbildning för vuxna Undervisningen i ungdomsskolan bör så långt som möjligt undgå besparingar. En omdisponering av resurserna för vuxenutbildningen blir därmed oundviklig om den nödvändiga sammanlagda besparingseffekten skall uppnås. Av rättviseskäl anser vi det självklart att grundutbildning för vuxna (grundvux) och möjligheten för alla att skaffa sig grundskolekompetens bör prioriteras inom den kommunala vuxenutbildningen. Förändringar inom arbetslivet innebär ökade krav på utbildning. Komvux uppgift att ge kompetensgivande utbildning kommer därmed att öka. Mot denna bakgrund föreslår vi jämfört en mindre besparing på detta anslag. Däremot finns enligt vår mening möjlighet att åstadkomma besparingar genom en samordning av de olika vuxenutbildningsanordnarnas insatser. Vi föreslår att anslaget ligger kvar på samma nivå som innevarande budgetår och gör därmed en besparing på anslaget till komvux med . Studieförbundens verksamhet ingår i vuxenutbildningen. Vi nödgas därför göra omprioriteringar även på detta område. vill vi erinra om att mer än hälften av de besparingar vi sammanlagt gör på statens budget enligt vårt förslag skall användas till skattesänkningar. Med mer pengar kvar efter skatt kan den enskilde själv bestämma vad han eller hon vill lägga sina pengar på. Våra förslag till besparingar görs på att sådant sätt att statens styrning av studieförbundens verksamhet minskas och studieförbunden får jämförbara villkor att arbeta under. styr indirekt studieförbundens utbud av studiecirklar genom att tilläggsbidrag utgår förutom till studiecirklar i glesbygd samt cirklar med handikappade deltagare även för studiecirklar i samhällsinriktade ämnen, svenska och matematik. Vi anser denna styrning av folkbildningsarbetet vara felaktig. Vi föreslår därför att samtliga tilläggsbidrag dras in utom de som berör cirklar med handikappade deltagare eller de som bedrivs i glesbygd. Studieförbunden har möjlighet att arrangera studiecirklar där varje sammankomst innehåller . Denna möjlighet är emellertid begränsad genom att inte alla sammankomster i en enskild studiecirkel får ha denna längd. En sådan begänsning fyller ingen funktion. I stället förhindras en ur pedagogisk synvinkel ändamålsenlig organisation av vissa verksamheter. Vi föreslår att studieförbunden får rätt att organisera studiecirkelsammankomster så länge verksamheten ryms inom den ekonomiska totalram som beslutar. Till anslagsposten Bidrag till studiecirklar föreslås en ökning med i och med att antalet bidragstimmar samt det högre schablonbidraget ökas. Vi föreslår att anslagsposten hålls oförändrad och gör en besparing på motsvarande belopp. Utöver detta föreslår vi att det nya tilläggsbidraget om som organiseras inom ramen för en fri resursanvändning inte beviljas. Den sammanlagda besparingen i den del som avser cirkelverksamheten uppgår därmed sammanlagt till . Bidraget till kulturverksamhet bör minskas med dvs. minskas från regeringens föreslagna till . Statsbidraget till kursplanebundna universitetscirklar är avskaffat . Dessa studiecirklar fungerade på att utmärkt sätt som spridare av akademisk bildning och utbildning. Ledare för dessa cirklar var oftast lärare anställa vid och högskolor. Vi föreslår att kursplanebundna universitetscirklar återigen skall bli bidragsberättigade och att studieförbunden erhåller ett i förhållande till övrig cirkelverksamhet förhöjt bidrag för denna verksamhet. Sammanlagt föreslår vi att anslaget jämfört med regeringens förslag minskas med . Regeringen föreslår att av medel vuxenutbildningsavgiften skall användas för att delvis finansiera anslaget C4. Vi yrkar att ytterligare av dessa medel används på Dessa medel bör tas dels från anslaget C7. Bidrag till viss central kursverksamhet, , dels från anslaget E5. m. m., , samt dels anslaget E6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar, . Bidrag till viss central kursverksamhet Från anslaget finansieras vissa organisationers, bl. a. löntagarorganisationernas, centrala kursverksamhet. Vi anser att organisationerna själva bör svara för sina kostnader. Anslaget bör därför avvecklas. Regeringen föreslår att anvisas till denna kursverksamhet. Medlen finansieras via vuxenutbildningsavgiften. Vi överför dessa medel till anslaget C4. Bidrag till studieförbunden m. m. och högskolor skall vara fria centra där kunskap vidmakthålls och ny kunskap erövras. Att högskolorna i reell mening tillåts förfoga över och planera för sina resurser är en förutsättning för att kreativitet, nytänkande och dynamik skall ges det utrymme som krävs för att upprätthålla hög kvalitet inom grundutbildning, forskarutbildning och forskning. Det är också väsentligt att högskolan har så stora egna obundna basresurser att de kan låta de inomvetenskapliga bedömningarna råda över verksamheten. Vi har i vår partimotion ang. utbildningspolitiken föreslagit förändringar som syftar till att högskolorna skall ha större möjligheter att disponera sina resurser. Vissa särskilda utgifter inom högskolan Under anslaget beräknas bl. a. medel för internationalisering. Vi föreslår en uppräkning av anslaget med till sammanlagt . Utbildning för tekniska yrken För förstärkning av basresurserna inom civilingenjörsutbildningen föreslår vi liksom UHÄ en uppräkning med . Lokala och individuella linjer samt fristående kurser Vi har tidigare framfört som vår uppfattning att det är särskilt viktigt att öka per capita-resurserna för fristående kurser inom de förutvarande samhällsvetenskapliga och humanistiska områdena. För att förbättra möjligheterna till ämnesstudier föreslår vi en ökning av anslaget till fristående kurser utöver regeringens förslag med . Under anslaget B7. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet har vi föreslagit att överförs till de samhällsvetenskapliga fakulteterna. I förhållande till regeringens förslag ökar vi således detta anslag med . Studiehjälp m. m. CSN föreslår utökad möjligheter att få studiebidrag för gymnasiala studier utomlands. För nästa budgetår beräknas utgiften härför till . Regeringen avvisar detta förslag. Vi vill för vår del tillstyrka bifall till CSN:s framställan. Vuxenstudiestöd m. m. Regeringen föreslår att anslås till särskilt vuxenstudiestöd vilket i förhållande till är en ökning med . Vi föreslår en mindre ökning av anslaget till och gör därmed en besparing på . Med den av CSN framräknade årskostnaden skulle det innebära ett något större antal årsstudiestöd än genomsnittet . Vad gäller korttidsstudiestödet tillstyrker vi totalt . Bidraget bör behållas vid . För uppsökande verksamhet på arbetsplatser samt för planering av uppsökande verksamhet föreslår regeringen sammanlagt . Då denna verksamhet nu pågått under en relativt sett , föreslår vi att anslaget avvecklas. Vi gör därmed en besparing på motsvarande summa. Tillsammantaget föreslår vi på anslaget E5. Vuxenutbildningsavgiften bör i motsvarande mån föras till anslaget C4. Bidrag till studieförbunden. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar Regeringen föreslår att det högre beloppet i timersättningen höjs från nuvarande 44 till . Vi förordar samma nivå som föregående år och beräknar därför en besparing på anslaget med . De medel av vuxenutbildningsavgiften som därmed inte behöver utnyttjas till detta anslag bör föras till anslaget C4. Bidrag till studieförbunden. Kulturellt utbyte med utlandet I vår partimotion om utbildningspolitiken har vi föreslagit flera åtgärder för att öka möjligheterna till internationellt utbyte för studerande och forskare. Vi föreslår också en uppräkning av anslaget som avser bidrag till högskoleföreträdare i internationella organisationer med till . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ett nytt elevbaserat statsbidragssystem för , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för den fortsatta styr- och anslagssystem, 3. att beslutar att avskaffa det statliga bidraget till löntagarorganisationernas verksamhet med skolinformation, 4. att beslutar att till Bl. för /89 anvisa ett förslagsanslag av , 5. att beslutar att till B2. Länsskolnämnderna för /89 anvisa ett förslagsanslag av , 6. att beslutar att avskaffa bidraget till kommunernas skolutveckling samt att till B3. Länsskolnämndernas utvecklingsstöd för /89 anvisa ett reservationsanslag av , 7. att beslutar att till B4. för /89 anvisa ett förslagsanslag av , 8. att beslutar att de två anslagen, B5. sammanslås till ett anslag benämnt Stöd för utveckling och produktion av läromedel m. m. samt att till detta ändamål för /89 anvisas ett reservationsanslag av , 9. att beslutar att från anslaget B7 till D19. Samhällsvetenskapliga fakulteter m. m. överföra , 10. att avslår förslaget att anvisas för kursplanearbete m. m. samt att för /89 för anslaget B7. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet anvisa ett reservationsanslag av , 11. att till B8. Fortbildning m.m. för /89 anvisar ett reservationsanslag av , 12. att beslutar att från det av regeringen föreslagna anslaget Bil. Särskilda insatser inom skolområdet till anslaget B12. Bidrag till driften av grundskolor m. m. överföra till den undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen, 13. att beslutar att till anslaget Bl3. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. överföra , 14. att beslutar att ändra benämningen på anslaget Bl 1. till Regionala åtgärder för elever med handikapp samt för /89 anvisa ett reservationsanslag av , 15. att beslutar att av de till förstärkningsresursen överförda medlen skall avse insatser på mellanstadium, 16. att avslår förslaget att under anslaget B12. anvisa avseende utvecklingsarbete rörande den icke timplanebundna delen av skoldagen, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hemspråksundervisningen, 18. att under anslaget B12. till hemspråksundervisning för /89 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med sänkt anslag, 19. att till B12. Bidrag till driften av grundskolor m. m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av , 20. att till B13. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av , 21. att som sin meningar ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidrag till och gymnasium i , 22. att beslutar att avskaffa anslaget B22. Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m. m., 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående utbildning för vuxna samt beslutar att till Cl. Bidrag till utbildning för vuxna för /89 anvisa ett förslagsanslag av , 24. att beslutar att under anslaget C4. avskaffa tilläggsbidragen till studiecirklar i samhällsinriktade ämnen, matematik och svenska, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studiecirkelsammankomstemas längd, 26. att avslår förslaget om inrättande av ett nytt tilläggsbidrag om , 27. att avslår föreslagna höjningar under anslaget C4. i de delar som avser ansvarsområde och anvisar ett i förhållande till regeringens förslag lägre belopp, 28. att under anslaget C4. anslagsposten för Bidrag till kulturverksamhet för /89 anvisar ett förslagsanslag av , 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kursplanebundna universitetscirklar, 30. att godkänner att ytterligare av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /89 används för att delvis finansiera anslaget C4. Bidrag till studieförbunden, 31. att till C4. Bidrag till studieförbunden m. m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av , 32. att beslutar att avskaffa anslaget Cl. Bidrag till viss central kursverksamhet och därmed även avslår regeringens förslag att av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /89 används att finansiera detta anslag, 33. att till D7. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. för /89 anvisar ett reservationsanslag av , 34. att till D8. Utbildning för tekniska yrken för /89 anvisar ett reservationsanslag av , 35. att till D13. Lokala och individuella linjer samt fristående kurser för /89 anvisar ett reservationsanslag av ,