mot · GB02T48 · 1988-02-01 00:00:00 — I de mest utpräglade glesbygderna är denna del av vägnätet mycket betydelsefull. Det kan därför ses som ett sätt att fullfölja de stolta uttalandena i Landsbygd 90-kampanjen om en bred riksdagsmajoritet stöder den förstärkning som här kräver. Enligt mening är det riktigt att renodla ansvaret för vägar och gator mellan staten och kommunerna. Kommunikationsleder som utgör betydelsefulla delar i riks- eller länsomfattande vägsystem bör handhas av staten. Vägar och gator av enbart lokal betydelse bör kommunerna ansvara för. Flyget torde vara vårt snabbast expanderande persontransportmedel. Framför allt utvecklas inrikesflyget mycket gynnsamt. Det s. k. regionalflyget tycks spela en alltmer betydelsefull roll. Utvecklingen av detta flyg innebär för allt fler snabbare förbindelser med omvärlden. Den kraftiga ökningen av flygverksamheten gör det angeläget att dess miljöeffekter granskas ingående. Det visar sig därvid dessvärre att flygets andel av föroreningarna är betydande i förhållande till dess andel av trafiken. Det är framförallt utsläppen av kväveoxider och kolväten som är betydande. Det är därför riktigt att man nu lägger en miljöavgift på flyget, vilket krävt redan tidigare. Det är beklagligt att denna avgift enbart kan läggas på inrikesflyget på grund av internationella överenskommelser. Mot denna bakgrund bör verka i berörda internationella fora till förmån för sådana regelförändringar att även den internationella flygtrafiken kan belastas med miljöavgifter. Regeringen föreslår ett system som innebär att de kommunala flygplatshuvudmännen tillförs 30 miljoner för resultatutjämning . Kravet är att passagerarvolymen är minst 100 000 . Enligt mening kan det vara väl så angeläget för flygplatser med mycket små passagerarvolymer att få del av resultatutjämningen. Om denna nedre gräns tas bort ur systemet kan acceptera det som ett provisorium. Det är dock angeläget att regeringen framlägger förslag om ett permanent system för resultatutjämning mellan flygplatser. Ett sådant bör utgå från den självklara insikten att också de små flygplatserna medverkar till att generera passagerarunderlag på de stora. Enligt mening är det angeläget att de flyglinjer som inte trafikeras av SAS eller Linjeflyg kan upplåtas för andra flygbolag. Det faktum att det redan finns en linje till en agränsande region bör inte få utgöra hinder för etablering av en ny linje av företag utanför SAS/LIN-kombinationen. Detta kan öppna snabba förbindelser för regioner som saknar sådana. Det finns på många håll i landet önskemål om direkta internordiska flyglinjer. Enligt mening bör statsmakterna pröva sådana förslag i en positiv anda. I våra tre storstadsområden , och bor ca 3 milj. människor. Enligt uppfattning har dessa områden haft en alltför stor befolkningstillväxt, som i sig skapar problem genom ökad trängsel, ökade miljöföroreningar och större krav på utbyggnad av trafikapparaten. Pendlingen är dessutom särskilt markerad i dessa områden. I propositionen föreslås att en utredning tillsätts med uppgift att ta fram ett samlat underlag angående möjligheterna att begränsa trafikens hälso- och miljöeffekter i storstadsregionerna. Vi tillstyrker det förslaget. Enligt vår uppfattning är det viktigt att mer av trafiken förs över till de spårbundna näten från bilar och bussar. Det är också viktigt att man i stadsplaneringen söker åstadkomma bilfria gator och torg. Buller är ett stort miljöproblem i dessa städer. Mycket av den trafik som finns i storstadsregionerna beror på att man tidigare planerat felaktigt med bostadsområden för sig och sysselsättning för sig. kommersiella anläggningar alstrar också trafik. Därför bör man nu söka rätta till T48 detta såväl vid ombyggnad som vid ny planering. Det är viktigt att bostadsområdena i en storstad har såväl kommersiell som kulturell service. På så sätt kan mycket trafik undvikas. Trafik får aldrig bli ett självändamål utan skall vara till för att betjäna människor när de behöver förflytta sig. I dessa sammanhang vill vi erinra om vårt förslag om investeringsavgifter på tillkommande lokaler, vilket ger resurser för miljösatsningar i storstäderna på bl. a. trafikområdet. Enligt mening måste statsmakterna ta ett övergripande ansvar för att en grundläggande service med kollektivtrafik kan upprätthållas på den svenska landsbygden. Vi har därför vid upprepade tillfällen motsatt oss avvecklingen av statsbidraget till regional kollektivtrafik. Det är emellertid angeläget att statsmakterna nu åter ikläder sig ett ansvar för att åtminstone landsbygdens kollektivtrafik ges en viss grundstandard. En sådan åtgärd skulle kunna ses som ett värdefullt praktiskt och konkret inslag i den Landsbygd 90-kampanj som regeringen åtminstone verbalt driver. Enligt mening bör anvisa sammanlagt 100 miljoner till detta ändamål. När bidraget till landsbygdstrafik utvecklas i den form vi här har skisserat är det angeläget att reglerna blir sådana att servicen kan erbjudas i flexibla former. Det innebär att medlen exemeplvis bör kunna användas för taxiservice där underlaget för busstrafik är bräckligt. I detta sammanhang vill vi också belysa utvecklingen av taxiservicen på landsbygden rent allmänt i ett läge då en i princip efterlängtad avreglering kommer till stånd. Det är i det nya läget angeläget att kommunerna känner ansvar för att också glesbygden får del av taxis service. Kommunerna är en stor kund hos taxi för upphandling av färdtjänst och skolskjutsar. Det är viktigt att kommunerna tar tillvara möjligheterna att inom ramen för sina omfattande tjänsteköp också inrymma utveckling av glesbygdsservice. Det är rimligt att lägga detta ansvar på kommunen eftersom det är där man är förtrogen med de vitt skilda lokala förhållandena. Som framgått av ovanstående ansluter vi oss till förslaget om avreglering av taxi. För att tillgodose utpräglade glesbygders behov av viss taxiservice bör det vara möjligt att få bedriva taxikörning som en bisyssla till annan verksamhet. Självfallet blir underlaget för denna typ av trafiktjänst mycket svagt varför möjligheterna att utrusta en taxi exempelvis med kvittoskrivande taxameter inte ter sig rimligt ur ekonomisk synpunkt. bör ha möjlighet att ge dispenser från dessa och andra liknande krav om det kan anses nödvändigt för att garantera vissa utpräglade glesbygder en ur social synpunkt nödvändig grundläggande persontransportservice. Härvid bör också beaktas den trygghet som ligger i den lokalkännedom som ortens folk kan förväntas besitta jämfört med om tjänsten fullgöres av på mer förhållanden inriktade taxiföretag. Vi kommer att väcka förslag med denna inriktning i anslutning till den särskilda propositionen om yrkestrafikfrågor som förlagts . Regeringen föreslår att en särskild tjänstemannagrupp skall förbereda beslut om fördelning av medel till länstrafikanläggningar. Enligt mening har beslut av denna art så stor betydelse för medborgarna att en förtroendemannaberedning är naturlig. Denna uppgift bör åvila länsvägnämnden som bör ombildas till en länskommunikationsnämnd. Den bör liksom nu väljas av . Regeringen föreslår att ett nytt anslag B 4. Byggande av länstrafikanläggningar inrättas. Regeringen vill ha rätt att fördela medlen på de ol ika ändamål anslaget skall täcka. Enligt mening rör den inbördes fördelningen av dessa medel mycket centrala politiska frågeställningar. Det är därför rimligt att tar ställning till huvudinriktningen genom att anslaget delas på specificerade delanslag, framför allt när det fr. o. m. nästa budgetår kommer att handla om att fördela insatserna mellan vägar och järnvägar. Anslaget B 4. Byggande av länstrafikanläggningar bör således enligt mening fördelas på följande delposter: För /90 bör Länsjärnvägar uppföras som en särskilt delpost. Som ett övergående provisorium för /89 bör regeringen bemyndigas att använda medel ur delanslagen 13 för sådana länsjärnvägsinvesteringar som kan tänkas bli aktuella redan innan analys och planering av hela investeringsbehovet har fullbordats. Anslaget bör således uppföras med sammanlagt 1 . Anslaget till B 6. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar bör tillföras 60 miljoner utöver vad regeringen föreslagit. Slutligen anser att ett nytt anslag Bidrag till landsbygdstrafik inrättas och tillförs sammanlagt 100 miljoner. En radikal reformering och utveckling av trafikpolitiken kräver en stabil finansiering på både lång och kort sikt. Det är viktigt att finansieringsmetoden inte i sig motverkar trafikpolitikens syften, t. ex. på det regionalpolitiska området. SJ:s kris beror delvis på att företaget svultits ut vad gäller investeringar. Detta nödvändigt att skapa långsiktiga finansiella förutsättningar och att ta igen vad som förlorats. avvisar regeringens förslag om höjd skatt på bensin och höjd kilometerskatt. Vi har beaktat detta i vår ekonomiska motion i anledning av budgetpropositionen. Vi har där i stället förordat uranskatt och höjd skatt på olja och kol. Enligt vår mening innebär en sådan förändring av finansieringen avgörande regio nalpolitiska och miljöpolitiska fördelar. Dessutom har vi föreslagit särskilda Mot. 1987/88 åtgärder för att stimulera bättre avgasrening. Det omfattande investeringsprogrammet som vi föreslagit på främst järnvägssidan innebär enligt vår mening en möjlighet att utveckla statens tillgångar. Det kapital som frigörs genom att staten avyttrar vissa företag och verksamheter bör utnyttjas för investeringarna. Det är först då det blir möjligt att inom den statliga sektorn finansiera en så omfattande satsning som centerpariet förordar. Vi är beredda att pröva också andra finansieringsförslag som kan främja en trafikpolitik för god miljö, regional balans och hög service. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en helhetssyn på samhällets trafikpolitik och den långsiktiga utvecklingen på området, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avvägningen mellan företagsekonomiska, samhällsekonomiska och sociala mål vid utformningen av kommunikationspolitiken, 3. att hos regeringen begär en analys av hur utvecklingen av Just-in-time-system påverkar samhällsstrukturen med avseende på bl. a. sårbarhet och regional fördelning av arbete och näringsliv samt korrelationen mellan Just-in-time och företagsbeskattning, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser genom lagstiftning, ekonomiska stimulanser till bilister, stöd till teknisk forskning och formulering av krav på biltillverkare i syfte att minimera bilismens inverkan på miljön, 5. att hos regeringen begär förslag till skattelättnader och stimulanser i syfte att främja övergång till renare motorer i enlighet med vad som anges i motionen, 6. att begär att regeringen verkar för internationella överenskommelser som underlättar utvecklingen av nya fordonsmotorer i enlighet med vad som anges i motionen, 7. att beslutar att bidraget för byte till miljövänligare fordon också skall kunna utgå till motorbyte i befintliga fordon, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägens roll i det framtida transportsystemet. 9. att beslutar att säkerhetsfunktionerna i det nuvarande SJ skall tillhöra SJ vid den kommande delningen, 10. att beslutar att och banan mellan och skall tillhöra stomjärnvägsnätet, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nordisk samverkan på järnvägsområdet. 12. att beslutar att en eventuell framtida flyttning av bana mellan stomnätet och kompletteringsnätet skall ske genom riksdagsbeslut, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av kombitrafik och utveckling av terminaler i hela 14. att beslutar att SJ skall ha skyldighet samråda med kommu- Mot. nema innan större förändringar av godstrafiken sker, T48 15. att beslutar avvisa regeringens förslag om möjlighet att omfördela investeringsmedel mellan järnvägs- och vägsatsningar inom det framtida länstrafikanslaget, 16. att beslutar att driftsmedel som tillförs länshuvudmännen för järnvägstrafik endast skall kunna användas för detta ändamål, 17. att beslutar att skall driva banan så länge länshuvudmannen upprätthåller minst det antal dubbelturer per vardag som SJ driver, dock lägst tre, 18. att beslutar att taxesättning i förhållande till länshuvudmännen skall ske efter de principer som anges i motionen, 19. att beslutar att planeringen av investeringar i järnvägens infrastruktur skall inriktas på en omfattning om 2025 miljarder fram varvid finansiering sökes enligt de riktlinjer som anges i motionen, samt att planeringen föreläggs , 20. att begär att regeringen upptar överläggningar med svenska tillverkare av järnvägsmateriel om medverkan i finansiering av utvecklingsoch referensobjekt, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappanpassning, utveckling av komfort, service och snabbhet i järnvägstrafiken, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om program för beläggning av länsvägar, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av de bärighetshöjande åtgärderna, 24. att hos regeringen begär insatser i syfte att åstadkomma sådana regelförändringar att det blir möjligt att belägga även utrikesluftfarten med miljöavgifter, 25. att hos regeringen begär förslag till ett permanent system för resultatutjämning mellan flygplatser enligt de riktlinjer som anges i motionen, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av tillståndsgivningen för nya flyglinjer, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernas ansvar för taxiservice i glesbygden, 28. att beslutar att till ett nytt anslag Bidrag till landsbygdstrafik anvisa att fördelas efter de principer som anges i motionen, 29. att beslutar att till B 4. Byggande av länstrafikanläggningar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt anslag på 1 att fördelas på delposter 1 5 i enlighet med vad som anges i motionen samt att regeringen bemyndigas att göra vissa omfördelningar mellan delanslagen 13 för att tillgodose eventuella medelsbehov för länsjärnvägar, 30. att beslutar att till B 6. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt anslag på att fördelas enligt de regler som anges i motionen, 31. att beslutar avslå regeringens förslag om höjd bensinskatt, 32. att beslutar avslå regeringens förslag om höjd kilometerskatt. 1987/88 T48 () () () () () () () (c) () () () () ()