mot · GB02Fö11 · 1988-04-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Föl1 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:142 om lokalisering av centrala och regionala ledning och om lagändringar med anledning av att blir en egen myndighet I propositionen föreslås att den civila myndigheten skall samlokaliseras med den militära myndigheten marinen. Enligt vpk:s mening utgör detta ett hot mot civila karaktär och försvårar dess kontakter med utländska civila parter. Samlokaliseringen kommer även att medföra omorganisation lokalt som innebär att nuvarande sambandscentraler och kustposteringar i kust- och skärgårdsområden avbemannas. En åtgärd som dels strider mot vad uttalade , dels mot den särskilda skärgårdsförfattningen om en levande skärgård. Vpk yrkar avslag på propositionen och föreslår ett moratorium med avsikt att söka annan lösning som garanterar och utvecklar den civila verksamheten. Eventuell samlokalisering med civil part som exempelvis , och radio är bättre alternativ än propositionens förslag. I proposition 1986/87:95 om totalförsvaret föreslogs att skulle bli egen civil myndighet under försvarsdepartementet och inom den militära utgiftsramen. beslutade enligt propositionen. kommunisterna motsatte sig förslaget. Skälen för detta var att vi ej såg de rationaliseringsvinster som påstods. De vinster som skulle erhållas genom samordning med marinen borde kunna erhållas på annat sätt som stärkte civila status. Riskerna för en militarisering av framstod för oss som överhängande med regeringsförslaget. Våra farhågor besannas ytterligare med den nu lagda propositionens förslag till central och regional lokalisering. Enligt riksdagsbeslutet om som egen civil myndighet skulle arbetsuppgifterna vara i stort oförändrade. Den nu föreliggande propositionen tar inte upp dessa frågor direkt, men genom den föreslagna samlokaliseringen med marinen, framstår en annorlunda inriktning i fram- Mot. tiden som oundviklig. Framför allt undergrävs den civila karaktären. anpassning till marinens arbetsuppgifter kommer att medföra en förändrad prioritering mellan civila och militära uppdrag. Det innebär att viktiga civila sjöbevakningsuppgifter som sjöräddning, gräns-, miljö- och fiskeövervakning etc. kan komma att åsidosättas för militära angelägenheter, exempelvis ubåtsjakt. En militarisering av strider mot den internationella folkrätten. Även om formellt kommer att vara civil medför samlokaliseringen med marinen att kontakter med utländska civila parter försvåras. I partimotionen från vpk med anledning av propositionen om totalförsvaret anfördes: har en unik tillgång i kust- och skärgårdsområdena. Dessa måste vi slå vakt om. har tidigare uttalat sig för ett bevarande av dessa genom att underlätta för fast bosättning och utkomst. Vikten av att hålla skärgården levande är alla eniga om, både från regionalpolitisk och säkerhetspolitisk utgångspunkt. Den nuvarande uppbyggnaden av med sambandscentraler, kustposteringar etc. utgör ett viktigt inslag i de kust- och skärgårdsnära regionerna. De samarbetar med lokala och regionala civila organ i övervakning av kusterna, för sjösäkerheten både yrkes- och fritidsbåttrafiken, med sjuk- och hjälptransporter m. m. Tullfrågorna är också en viktig del i arbetsuppgifter som undervärderas i propositionen. Fiskeövervakningen, med kontroll av kvoter, redskap och tillstånd, är en stor del av arbetsuppgifter. Detta gäller såväl svenska som utländska fiskerifartyg. Dessa arbetsuppgifter och kontakter skulle väsenligt försvåras, och i många fall omöjliggöras, av en kustbevakning som uppfattas som en del i det militära försvaret. Erfarenheter från kustbevakningar i andra länder där liknande organisationsförhållanden genomförts och har effekterna blivit att smugglingen ökat genom att civila karaktär och organisation . Andra uppgifter, som menligt inverkat på arbetet mot bl. a. knarksmuggling, har fått ta överhanden. Den svenska arbete med gräns- och fiskeövervakning har gett stora preventiva effekter mot smuggling och överträdelser av fiskeriöverenskommelser. Detta arbete kan komma att förspillas med den föreslagna organisationen. Miljöskyddet är ytterligare en viktig del som har ansvar och beredskap för. Även denna riskerar att försvagas genom att andra uppgifter, exempelvis ubåtsjakt, kan tvingas gå i första hand. I propositionen framhålls fördelarna med utbyggnad av gemensamma centraler för övervakning, information och ledning för och marinen, i likhet med den central som byggts upp i . Erfarenheterna av denna central leder tvärtom till att /'ntefortsätta med denna utbyggnad, än mindre låta denna modell bli normgivande för sambandet i hela landet. De civila uppgifterna har i detta försök kommit i andra hand och kan inte tillnärmelsevis jämföras med de fördelar som nuvarande sambandscentraler ger. Även erfarenheterna från sambandscentralen i är liknande. Några sammantagna resursbesparingar har inte kunnat påvisas i dessa försök. Tvärtom har den militära delen svällt ut och den civila krympts. Med den föreslagna organisationen riskerar samtliga kustbevakningssambandscentraler att läggas ned och övertas av marinens sjöcentraler. De farhågor som framförs i motionen besannas ytterligare med den nu Mot. 1987/88 liggande lokaliseringspropositionen. 1 propositionen föreslås att centralt skall lokaliseras till . De regionala ledningarna föreslås samlokaliserade med marinen i i norr, i i väst och eller i öster. För södra distriktet föreslås lokalisering till . Även för lokaliseringen till , centralt och regionalt, ligger en samlokalisering med marinen i planerna. Skäl som anges är att och marinen har mycket gemensamt beträffande sjöbevakningen. Sanningen är enligt en gjord undersökning, byggd statistik för de nuvarande fyra regionerna, att av tillgängliga arbetstid för linjepersonalen används till övervakning av militära arbetsområden. Denna totala samlokalisering med marinen kommer utan tvekan att inverka menligt på civila karaktär. Andra samlokaliseringsalternativ har avfärdats trots att de inte kan påstås vara dyrare än den föreslagna. Ur effektivitetssynpunkt måste inte vara samlokaliserad med marinen. Marinens sjöledningssystem går att länka till vilken annan lokalisering som helst. Kostnaderna härför är i sammanhanget små och utgörs av engångskostnader. Mellan 2,0 och 2,5 milj. kr. per regional enhet har framräknats av kustbevakningskommittén. Dessa siffror är dock inte oomstridda. Exempelvis framhåller /, , en kostnad i till annan lokalisering till ca 1 milj. kr. med komplett datakraft. Detta skall vägas mot det faktum att rekrytering och utbildning av ny personal kommer att bli nödvändig och väsentligt kostsammare. Genom lokaliseringen inom militärt område måste tillträde godkännas av militärvakt och även i stor utsträckning medföra eskort till den regionala enheten av . Dessa förutsättningar ger vid handen att kommer att betraktas som en del av marinen. Vid lokaliseringen på i skall dessutom bergrum sprängas och även i andra fall kommer lokaliseringen att ske i redan befintliga bergrum tillsammans med marinen. , då propositionen om som egen civil myndighet lades, fanns stora förhoppningar och framtidsutsikter hos personalen. De såg fram emot att under egen myndighet föra framåt och bredda arbetsuppgifterna. Denna positivitet har förbytts i en motsats genom kommitténs förslag till samlokalisering med marinen. Röster från kustbevakningspersonal gör gällande att det var inte i knäet på marinen vi ville bygga ut . Vid de föreslagna lokaliseringarna riskerar stora delar av den nuvarande personalen att söka sig till andra arbetsområden utanför . Förutom själva lokaliseringen som i sig medför en militarisering kom- Mot. mer rekryteringen att bli snäv och i hög utsträckning utgående från militär FÖ 11 personal som söker till . Bristen på sökande med andra erfarenheter medför också en klar förskjutning mot militärt tänkande och agerande. Även den kommande lokala lokaliseringen kommer att medföra militarisering. nuvarande sambandscentraler kommer enligt ett avgivet förslag att avbemannas. Endast sambandscentralen i , till vilken särskilda medel anvisats bl. a. med anledning av motion från vpk, synes få en nådatid på något eller . beslut om sambandscentraler innebär att dessa skall fortsätta sin nuvarande verksamhet. uttalade, med anledning av deras strategiska placering och utifrån de uppgifter de har att sköta, att de skall finnas kvar. En avbemanning skulle kräva nytt beslut i . Framför allt gäller detta Gryts och sambandscentraler som särskilt uppmärksammades. Enligt kommittén skall sambandscentralernas uppgifter övertagas av marinens sjöcentraler. Man föreslår dessutom att fyra tjänster överförs från till marinen för detta ändamål. sambandscentraler har strategiska placeringar som inte marinens sjöcentraler har. Dessutom har de sådan kontakt med fiskare, ortsbefolkning, nöjesseglare m. fl. som militär personal aldrig kan uppnå. Detta är inslag i sjösäkerheten som ansåg viktiga vid sitt beslut om deras bevarande. Att nu bifalla samlokaliseringen på regional nivå innebär även att binds upp till att i ett senare skede acceptera avbemanningen nedläggningen av sambandscentralerna och det civila kontaktnätet. kommer i denna skepnad inte bli den naturligt samlande myndigheten för all civil sjöövervakning. Med den ovan beskrivna utvecklingen är risken stor att andra myndigheter bygger upp eller förstärker egna sjöburna enheter. Detta gäller bl. a. polis, tull och räddningstjänsten. Tullen har redan planer på att inrätta sjöburna enheter för att klara sjöbevakningen i och hamnbassänger. Detta ses som en nödvändighet för att motverka bl. a. knarksmuggling. Det vore för samhället en större besparing och rationellare användning av resurserna med en civil organisation som verkar på sjön än det scenario man kan skönja av militariserade framtid. Enligt vpk:s mening har organisationskommittén inte följt direktiven. Där står att kommittén bör med särskild uppmärksamhet analysera och beskri va hur relationerna till försvarsmakten skall utformas så att kustbevakning- Mot. ens särskilda karaktär, identitet och civila profil bibehålls. De klart uttala- FÖ 11 de meningarna om särskild karaktär m. m. har inte beaktats. Inte har personalens synpunkter beaktats. Båda dessa frågor betonades i riksdagsbeslutet. Den föreslagna organisationen överensstämmer inte med en civil kustbevaknings arbetsuppgifter. Tiden är knapp för att sätta den nya organisationen i sjön oavsett vilken karaktär den skall ha. Därför föreslår vpk ett moratorium . Denna tid bör utnyttjas för att, i samverkan med personalen, utarbeta ett förslag till kustbevakningsorganisation där dess särskilda karaktär, identitet och civila profil bibehålls. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avslå proposition 1987/88:142, 2. att beslutar om ett moratorium i enlighet med vad som i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk)