mot · GB02Sf417 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf417 av och () om ökad läkarförsörjning i Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa på lika villkor för landets befolkning. Tyvärr råder stora skillnader i landet beroende av bostadsort för att uppnå det målet. Ett av hindren är bristen på läkare. Vi konstaterar att i råder stor brist på läkare. Vakanssituationen syns dessvärre vara ett bestående problem, som snarare förvärrats trots Dagmaruppgörelser. Patienterna blir lidande och målsättningen om sjukvård på lika villkor är ej relevant, vilket redovisas i nedanstående studie från . var 1 200 av tjänster för specialistläkare eller vakanta. I de fyra Norrlandslänen var eller 250 tjänster vakanta. är eller nästan 300 av de närmast 1 500 specialisttjänsterna i Norrlandslänen helt vakanta. Till detta kommer 150 vakanta underläkartjänster för läkare under vidareutbildning. Allvarligast är läget inom de sjukvårdspolitiskt prioriterade områdena allmänmedicin (), långvårdsmedicin () och allmän- och barnpsykiatri () samt inom servicespecialiteterna röntgen () och anestesi (). Vi vill därtill påtala bristen på distriktsläkare ute i den öppna vården med tillfälliga lösningar av vikarier och därmed en bristande kontinuitet. Om inte bristen på läkare skall bli bestående framtill och rent av försämras krävs ett flertal åtgärder. Vi prioriterar särskilt två. För det första en ökning av läkarutbildningen i . För det andra bättre rekryteringsåtgärder med bl. a. avskrivning av studieskulder för läkare i glesbygd. Förutom de allvarliga brister på tillgång till läkare i de fyra Norrlandslänen kan följande ekonomiska fakta redovisas. De fyra Norrlandslandstingens 450 läkarvakanser (300 specialister + 150 FV- och AT-underläkare) motsvarar en outnyttjad personalkostnad på 160 milj. kr. = utebliven läkarvård för patienterna. Norrlandslänen lägger ut omkring 20 milj. kr. extra för rekrytering av tillfälliga vikarier, läkarstafetter, annonser, kampanjer, extra löne- och utbildningsförmåner m. m. En utbyggnad av läkarutbildningen i beräknas enligt UHÄ:s ut- Mot. redning kosta 15 milj. kr. varav 4,3 miljoner bud- Sf417 Läkarutbildningen i har enligt UHÄ de lägsta per capitakostnaderna av alla läkarutbildningarna i landet även efter utbyggnad med 20 platser. har landets bästa läkarutbildning enligt en landsomfattande undersökning som jämfört studieorter och utbildningssjukhus med varandra. Uppskattningsvis stannar av de utbildade läkarna vid i Norrlandslänen. Under vårriksdagen behandlades frågan om en ökad dimensionering av läkarutbildningen i . uttalade att man förutsatte att ett förslag om förändringar i läkarutbildningens dimensionering och lokalisering skulle föreläggas . Tyvärr saknas ett sådant förslag i årets budgetproposition. För att ändra på den orimliga situation med brist på läkare som råder föreslår vi att antalet utbildningsplatser för läkare utökas med 20 vid fr. o. m. Andra åtgärder som krävs för att lättare rekrytera läkare till och särskilt inlandet handlar om ekonomiska stimulanser, därför bör en nedskrivning av studieskulden prövas. En arbetsgrupp inom med uppgift att analysera läkarförsörjningen i har föreslagit regeringen att utreda möjligheterna att avskriva delar av studieskulden vid tjänstgöring i glesbygd. har i sin utredningsrapport även föreslagit avskrivning av studieskulder som ett medel för att rekrytera läkare. Vi föreslår att tar ett initiativ och begär förslag från regeringen för ett beslut. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utöka läkarutbildningen med 20 platser vid fr. o. m. '], att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stimulera läkare till glesbygd genom nedskrivning av studieskulden. () () 1 1987/88:Ub675