mot · GB02So236 · 1988-01-25 00:00:00 — Det är viktigt inte minst därför att familjernas rörlighet över gränserna är stor. har man på internationell nivå i olika sammanhang arbetat för att försäkra barnen om stöd och skydd. 1924 färdigställde en icke-statlig organisation, for Child Welfare, Declaration of the Rights of the Child. Detta dokument antogs av , , . Deklarationen antogs av 1959. Dock fanns tillägg om nya rättigheter. Dessa gällde rätt till ett namn, rätt till nationalitet och rätt till social säkerhet. , proklamerades International Year of the Child. Arbete pågår nu i FN för att kunna upprätta en konvention om barnens rätt. Konventionen kommer att bygga på den deklaration som antogs 1959 men är mycket mer heltäckande och tar bl. a. upp problem med barn i fängelse. har kontinuerligt arbetat för att kunna förelägga sina medlemsländer en text vars efterlevnad skall garantera barns rättigheter och omsorg. har också prövat ett antal anmälningar där skälen har varit brott mot de mänskliga rättigheterna. Exempel på frågor som behandlas är handel med barn för illegal adoption, för prostitution, för pornografiskt utnyttjande, för barnarbete och arbete under slavliknande former. Det är viktigt att man uppmärksammar barnets rätt vad gäller legal status, inom familjen, utbildning och arbete, moralisk fostran, hälsa osv. En del av detta är täckt genom existerande konventioner men mycket arbete återstår. Vidare står fortfarande ett antal länder utanför genom att de ej undertecknat gällande konventioner. Genom aktiv medverkan i arbetet i internationella orgnaisationer och fora kan svenska representanter stödja det arbete som pågår. uppgift måste vara att dels uppmana de länder som ej ratificerat gällande konventioner att göra detta, dels med uppmärksamhet följa och påtala om överenskommelsen inte följs. I vår motion om ökat bistånd till har vi också berört barnens situation. kan göra stora insatser för att hjälpa till med barna- och mödravård. Bättre familjeplanering ger de barn som föds drägligare levnadsvillkor. Ett värdefullt inslag i svensk biståndspolitik måste vara att genom utbildning och information bistå och göra det möjligt för föräldrar i tredje världen att själva planera och ta hand om det antal barn de önskar. De barn som flyr till bär ofta på svåra upplevelser. De far tyvärr ofta illa även sedan de anlänt till vårt land. har de inte rätt till en egen utredning som grund för familjens asylsökan. nämns de ofta enbart till namn och antal i föräldrarnas asylutredning. ignoreras att barn själva kan ha tillräckliga egna skäl för att söka och få asyl. Myndigheterna kan omöjligen veta vad barnen har upplevt i hemlandet eller i ett tredje land förrän man frågat dem. Därför måste barnens situation bli föremål för en särskild utredning i samband med asylutredningen. Ofta har flyktingbarnen traumatiska upplevelser och svåra minnen att bära på. De kanske har upplevt krigets fasor på nära håll i , de kan ha varit med om att polisen kommit om natten och fört med sig en familjemedlem, de kan ha sett föräldrarna misshandlas och förödmjukas. Väl i tvingas de ofta bli föräldrar till sina egna föräldrar, fungera som kontaktpersoner och tolkar mellan föräldrarna och det svenska samhället, uppleva hur föräldrarna inte längre orkar med föräldraskapet i en pressande och utdragen väntan på besked. Flyktingbarn behöver ofta hjälp med att bearbeta sina upplevelser, hjälp med att finna balansen på nytt, hjälp att kunna vara barn på riktigt. Därför är det viktigt att det finns god tillgång på psykiatrisk expertis såsom t. ex. det specialteam som PBU hoppas kunna komma igång med i . Varje landsting bör därför ta ansvar för att flyktingbarnens behov av psykiatrisk vård tillfredsställs. På vissa håll i flyktingmottagandet sker ett närmast slentrianmässigt förvarstagande av flyktingfamiljer som polisen bedömer kan komma att få avslag på sin asylansökan. Siffrorna har trots det generella förbud som råder mot att ta barn i förvar ökat . Att bli inlåst och bevakad som en brottsling är något som barn med svenskt medborgarskap aldrig utsätts för, även om de begått aldrig så allvarliga brott. Men flyktingbarn, vars enda brott är att de tvingats fly med sina föräldrar från förtryck och förföljelser i hemlandet blir utsatta för en inhuman behandling när de kommer till . I samband med inlåsningen av mamman och barnen splittras familjen då pappan först till ett regelrätt häkte på annat håll. vet familjen inte ens vad som skett med pappan. Det borde vara otänkbart att behandla minderåriga barn på detta förnedrande och hotfulla sätt. Försvarstagande av barn måste upphöra helt och hållet. Det förekommer även att ensamma barn kommer till utan sina föräldrar för att söka asyl. Särskilda problem uppstår då för de minderåriga barn som fortfarande har stort behov av ett hem och ansvarstagande och kärleksfulla föräldrar. De har placerats i särskilda grupphem bl. Fosterhem borde också vara en tänkbar möjlighet för dessa barn. Särskild uppmärksamhet måste riktas mot dessa i praktiken föräldralösa barn. Varje liten förändring i samhället påverkar våra barn. De fungerar i allmänhet som små varningslampor som börjar blinka först då utvecklingen fått en lycklig inriktning. Inte bara för barnen utan också för oss vuxna är det därför angeläget att en kontinuerlig forskning sker kring barns reaktion på förändringar i samhället. Hur påverkas t. ex. barnen vid en instabil arbetsmarknad? Hur påverkas de när psykiskt sjuka föräldrar överförs från institution till hemsjukvård? Vilken effekt blir det på barnets kulturella identitet när dess omvärld snabbt växlar? Hur skall flyktingbarnens speciella behov tillgodoses? Vilken effekt har det ökade alkoholbruket bland yngre kvinnor fått på barnens situation? Mycket tyder på att de mest utsatta barnen fått det sämre . Det finns många tänkbara orsaker till denna utveckling. Antalet yngre missbrukare har ökat och bland dem utgör kvinnor med minderåriga barn en betydande andel. Ny sekretesslag och socialtjänstlag kan ha bidragit till att stödåtgärder till de mest utsatta barnen uteblir eller försenas. Debatten om tvångsomhändertagande av barn, som startade , gav ett intryck av att barn omhändertas utan skäl och i hänsynslösa former. En verksamhet som är väl förankrad i kunskap och erfarenhet blir okänslig för den typen av kastvindar i opinionen. Därför är det väl motiverat att prioritera forskning kring de socialt mest utsatta barnens levnadsförhållanden a. är det angeläget att kartlägga vilka skadeverkningar som drabbar barn i missbruksmiljö. Arbetsmiljölagen omfattar också skolelever från årskurs 7. Arbetarskyddsstyrelsen, som är tillsynsmyndighet när det gäller arbetsmiljölagen, har tillgång till ett forskningsinstitut som sysselsätter 340 personer, varav ett fyrtiotal professorer och laboratorer. har inget forskningsprojekt varit direkt inriktat på barn och ungdomars speciella utsatthet och behov. Mycket tyder på att yngre individer är känsligare för miljögifter än äldre, något som redan finns väl belagt när det gäller tobak och alkohol. Bullernivån överskrider ofta tillåtet gränsvärde för vuxna i rastutrymmen och skolmatsalar. Ingen vet vilka gränsvärden som är motiverade när det gäller barn. Det är dubbelt så vanligt att barn skadas i skolan som att vuxna skadas i arbetslivet. Skador förefaller uppkomma på ett annat sätt hos barn än vuxna. Mindre studier tyder t. ex. på att en stor del av barnens skador uppkommer genom våldshandlingar mellan skolelever. Tyvärr vet vi alltför lite om hur skadorna verkligen uppkommer och hur de kan förebyggas. Forskning angående barn och deras fysiska miljö är starkt eftersatt. Det vore rimligt att det vid forskning med speciell inriktning på hur barn och ungdomar påverkas av olika miljöfaktorer. Behovet är stort av ett centrum som samlar kunskap om barn, som initierar och samordnar forskningsprojekt och som sprider kunskap om forskningsrön till dem de berör. Det behöver utredas hur ett sådant centrum skall vara organiserat och vilka resurser som är rimliga för att det skall kunna fungera på ett acceptabelt sätt. Verksamheten skulle t. ex. kunna byggas upp till en väl fungerande enhet i anslutning till temaforskningen i . Tänkbart är att man inom ram skulle kunna skapa ett på frivillig ideell bas enligt norsk modell. Ett fristående är ett annat tänkbart alternativ. Man kan också tänka sig ett organ som samordnar redan existerande forskningsresurser. Med hänvisning till ovanstående hemställs [att hos regeringen begär att åtgärder vidtas i syfte att begränsa arbetsmiljörisker för landets skolelever,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyddsombud för bekämpande av barnolycksfall, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att tillgodose behovet av utbildning av vårdpersonal angående skador uppkomna på grund av misshandel av barn och kvinnor, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att tillgodose behovet av utbildning av personal som handlägger ärenden om sexuella övergrepp mot barn, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärderingsmodell för sexuella övergrepp mot barn, [att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i angående vårdnad och umgänge som anförs i motionen,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bortförande av barn,2] 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tvångsomhändertagande av barn, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barnpsykolog eller motsvarande barnexpert vid handläggning av vårdnads- och umgängesmål,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förhör med barn i brottsmålsrättegång,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anlitande av rättspsykolog som sakkunnig,3] [att hos regeringen begär att åtgärder vidtas i syfte att förbättra rättsskyddet vid barnolycksfall,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenska myndigheters behandling av flyktingbarn,4] 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att forsknings- och utvecklingsarbete som avser att ge fördjupad kunskap om barns och ungdomars livsvillkor bör prioriteras, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kartläggning av skadeverkningar för barn som växer upp i missbruksmiljö, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning om barns och ungdomars arbetsmiljö vid , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i samordning av forskning om barns och ungdo motionen anförts om mars livsvillkor. () () () () 1 1987/88: Ub268 2 1987/88: L412 31987/88:Ju713 1987/88: Sf515