mot · GB02Ub518 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub518 av m. fl. om forskning och utbildning i miljöteknik vid högskolan i I finns unika förutsättingar för en beslutsam satsning på miljöteknikutveckling inom ett viktigt område, nämligen den storindustriella blekeritekniken inom cellulosaindustrin. Utsläppen från cellulosablekerierna av klororganiska ämnen uppgår till hundratusentals ton . Enligt vår miljö- och energiminister hotar dessa utsläpp i hög grad det biologiska livet i . Det är i själva verket ett av våra mest prioriterade miljömål att minska klorutsläppen vid våra kuster. Cellulosaindustrin svarar för en av våra viktigaste exportprodukter i form av massa och papper. Men vi är i också ledande på flera områden inom själva process- och miljötekniken på cellulosaområdet. Det är hög tid att vi skjuter fram svensk miljöteknik för att klara egna och internationella mål på miljövårdsområdet. Detta är möjligt vad gäller blekeritekniken. har i två avseenden utomordentliga förutsättningar för en satsning på svensk miljöteknik med internationell inriktning. Östrand, Wifstawarf och är tre högmoderna fabriker i omgivningar i SCA:s regi. 1 svenskt och internationellt perspektiv leder SCA och MoDo () forskningen och teknikutvecklingen på blekeriområdet. , Sunds verkstäder i , har av världsmarknaden vad gäller blekeriteknisk utrustning, som är stor exportprodukt , innan den miljöinriktade blekeritekniken slagit igenom internationellt. Cellulosaindustrin är extremt kapitalkrävande anläggningsdelarna är mycket stora och installation av ny teknik är en långsam process i branschen som helhet, vilket kunnat erfaras i hittillsvarande marknadsföring av bl. a. syrgasblekningen. Utvecklingssvårigheterna kan betecknas som mycket stora och komplicerade. Behovet av resurser och tid framhålls starkt av branschen inför miljö- och energiministerns propå om en 15-årig avvecklingstid för klorblekeriutsläppen. En naturlig slutsats både miljö- och industripolitiskt är att staten bör gå in och påskynda en teknikutveckling som är bra för . Detta kan ske genom att man kraftfullt stöttar och bidrar till forskningsarbetet och det tekniska utvecklingsarbetet vid SCA:s och Sunds industrier i . Det bör ske genom särskilt forskningsstöd och stöd till ny teknik på miljöområdet. Eventuellt kan särskilda statsgarantier utöver teknikstödet behöva införas för att gardera för misstag i teknikutveck lingen ute i industrin i det fall utvecklingen forceras under statlig påtryckning. De ekonomiska riskerna är betydande för enskilda industrier. Att ta bort klorutsläppen från cellulosaindustrin kräver en storskalig utveckling i flera steg, därav det långa tidsperspektivet. I samma perspektiv måste man se kapitalkrävande insatser för att minska andra typer av utsläpp från tung processindustri både till luft och vatten. Därifrån är inte steget långt till överväganden om hur vi i kan öka trycket på andra stater när det gäller att minska utsläppen från tunga industrianläggningar. Sundsvallsområdet har också andra moderna företrädare för tung processindustri med storskaliga tillämpningar av process- och reningsteknik både inom vatten- och luftvårdsområdet. Det gäller metallurgiska processer (G A Metall), bas- och specialkemikalieproduktion (/ Stockviksverken) och förbränningsanläggningar bl. De rika tillämpningarna av storindustriell processteknik och modern miljöteknik inkl. styr- och reglerteknik samt mätteknik ger jämte de unika förutsättningarna för vidareutveckling av blekeritekniken en särställning åt Sundsvallsområdet. Vad gäller utvecklingsläget i blekeritekniken har SCASunds verkstäder dels syrgasblekningen, dels den nya s. k. Prenoxmetoden som färdiga tillämpningar för marknaden. Ca 10 personer arbetar i Sunds verkstäder med tillämpad blekeriteknisk forskning. Vidare finns vid SCA resp. MoDo två personer med professorförordnande i cellulosateknik vid KTH. En övertygande kompetensgrad och marknadsinriktning finns alltså i länet. Men ett förslag att stödja teknikutvecklingen hos industrin i Sundsvallsområdet är ofullständigt om inte högskolan i tas in i bilden. Ett arbete pågår som syftar till att successivt bygga en industrihögskola på nuvarande högskolans bas, detta med utnyttjande av den kompetensgrund som mellannorrländsk industri ger. Det är för oss uppenbart att man bör knyta ihop denna målsättning med satsningen miljöteknik i . En utbildningslinje som omfattar industriell processteknik, miljöteknik med inriktning på cellulosa- och blekeriteknik, annan tillämpad miljöteknik inkl. styr- och reglerteknik samt mät- och kontrollteknik fyller ett behov som inte tillgodoses av någon annan kvalificerad utbildning i såvitt vi kunnat se. Denna utbildning finge till en början anknytas till teknisk-kemisk grundutbildning som finns främst vid Tekniska högskolan i och kanske då som tillämpad påbyggnadsutbildning. Den kunde betjäna industrin i landet genom att tillhandahålla tillämpad processteknisk kunskap med miljöinriktning enligt ovan. Svårigheterna att rekrytera kvalificerad processteknisk personal är redan betydande, vilket har kunnat erfaras vid den mellannorrländska tunga industrin. En specialgren att utveckla är naturligtvis den moderna blekeritekniken, en annan mätoch kontrollteknik som kan utnyttjas av processtekniker inom industrin och av miljökontrollorganisationen (t. ex. för uppnående av besiktningskompetens). Sonderingar har genomförts som visar att vårt förslag inte på något sätt är orealistiskt. Det ligger också, menar vi, mycket väl i linje med en starkare satsning på miljövården allmänt, som är långsiktigt nödvändig. Vi tror att förstärkt miljöteknikutveckling och miljöteknisk utbildning är grundläg gande förutsättningar för ett framgångsrikt miljövårdsarbete i fortsättningen. Vi menar också att ett kraftfullt engagemang från staten är nödvändigt för att målsättningarna skall uppnås. Slutligen menar vi att en kombinerad satsning på forcerad teknikutveckling och utbildning i är den mest givande satsning som kan genomföras för att förverkliga ett av våra viktigaste miljömål . En satsning på högskolan/industrihögskolan kan ge avgörande impulser för den fortsatta industriutvecklingen och industriförnyelsen i . Forsknings- och tekniksatsningen kan på ett tungt område ge och regionen en grund för långsiktig export av miljöteknik. Vi tror att förslaget med sin tillämpade industritekniska inriktning är väl förenligt med för att inte säga förstärker miljö- och energiministerns avsikt att inrätta ett internationellt miljötekniskt institut i , vilket förutsätts få en bredare och mindre processteknisk inriktning. Vi ser behovet att närmare samordna utvecklingssträvanden på olika områden inom miljötekniken. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett kraftfullt stödprogram för att forcera blekeriteknisk forskning och utveckling med anknytning till som skogsindustricentrum och blekeritekniskt , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en ny utbildningslinje med inriktning på tillämpad industriell processteknik och miljöteknik med tyngdpunkt på blekeriteknik, styr- och reglerteknik samt mät- och kontrollteknik, successivt skall inrättas vid industrihögskolan i vid sidan av tidigare driftteknikutbildning i . () ()