ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo804 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo804 om lokalisering av ett internationellt miljötekniskt institut till Det av regeringen planerade internationella miljötekniska institutet har enligt uppgift avsetts lokaliseras till . Många befintliga statliga verk har tidigare utlokaliserats från och flera kommer att få flytta. I en sådan situation synes det mig underligt att inte ta tillfället i akt när det gäller ny verksamhet och lokalisera den utanför . brukar inte tillhöra de orter som får verksamheter utlokaliserade till sig. Men i detta fall finns många goda skäl för att låta det miljötekniska institutet förläggas just till . Jag vill anföra några skäl härför. I pågår tillbaka ett planeringsarbete för framtagande av ett miljötekniskt centrum. Det sker i samarbete med näringslivet och avsikten är att med detta som bas utveckla miljötekniskt kunnande och därigenom ta fram värdefulla miljöprodukter som även skulle kunna bli en bra exportvara. Intresset för detta pågående planeringsarbete är mycket stort. Miljöfrågorna har i och på i övrigt en framskjuten ställning och uppmärksammas ofta ur såväl positiv som negativ synvinkel. Det finns en mycket god kunskap i att hantera miljöfrågor bl. a. hos , , . , kommunen och lägger ned mycket tid och intresse kring just miljöfrågorna. Många problem är också koncentrerade till . Förekomsten av raffinaderier, stora industrier såsom och SKF, liksom stora sopförbränningsanläggningar och reningsverk medför också miljöproblem. Som storstad har mycket biltrafik och med E 6-ans och E 3-ans genomfarter innebär detta betydande avgasutsläpp. Härtill kommer en mycket stor negativ miljöpåverkan såväl i luften som i havet från industriutsläpp i andra europeiska länder. För motionerade i om att en internationell miljövårdsmässa borde arrangeras i . har beslut härom fattats och kommer bl. a. i samverkan med , och kommunen stå för värdskapet av en internationell miljövårdsmässa . är enligt min uppfattning en resurs i miljöarbetet som statsmakterna bör ta vara på. Där finns expertis, gedigen erfarenhet och goda internationella förbindelser, dvs. de yttre förutsättningar som är nödvändiga för ett framgångsrikt internationellt miljötekniskt institut. 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av det planerade internationella miljötekniska institutet. 1987/88 Jo804
mot · GB02Jo805 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo805 om ett internationellt miljöstudier Det finns en mängd olika tolkningar av det som händer med miljön, som ett resultat av mänsklig påverkan. Dels är det svårt att göra prognoser, dels saknas det en gemensam grund för bedömning och jämförelse av miljörisker. Inrättande av ett miljöstudier, som skulle vara en helt fristående institution och fungera som en oberoende referenspunkt, skulle underlätta för många beslutsfattare i samhälle och näringsliv att ta ställning i olika miljöfrågor. I (mars 87) framgår också ett behov av att en oberoende referenspunkt i miljöfrågor finns. Ett miljöinstitut med denna karaktär kommer visserligen inte att kunna lösa alla miljöproblem, men det skulle kunna bidraga med att skapa allmänt accepterade värderingar av olika miljörisker. Ett stort antal frågor att ta ställning till och vägval på miljöområdet ligger framför oss. Vilka energisystem som är acceptabla på lång sikt, genetisk manipulation av människan, intensivjordbruk, alternativa odlingsformer och urbanisering är några exempel på frågeställningar som kan bli aktuella. Ett fristående bör också sammanställa känd kunskap, kritiskt granska och värdera för att skapa en rationell beskrivning av den totala innebörden av olika miljörisker. Institutet bör vara opartiskt i förhållande till myndigheter, politiska partier, näringsliv, intresseorganisationer och enskilda, vara ekonomiskt oberoende. Det bör dessutom kunna visa på områden som kräver ytterligare forskning sedan vetenskapliga värderingar av risker och hot mot miljö och människa gjorts. Olika problemställningar ska självklart belysas sett ur helhetssynpunkt. Institutets huvuduppgifter bör bli forskning och kunskapsöverföring. Forskningen ska ske genom att engagera foskare inom olika områden från hela världen. Deras resultat ska spridas genom vetenskaplig publicering, på möten och konferenser, populärvetenskapliga sammanställningar m. m. Med hänvisning till den anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ett internationellt miljöstudier.
mot · GB02Jo806 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo806 av och () om lokaliseringen av ett miljötekniskt institut I budgetproposition 1987/88:100 bil. 16 aviserar regeringen sin avsikt att i den kommande miljöpolitiska propositionen föreslå att ett internationellt miljöteknikinstitut skall inrättas i . Eftersom detta är en ny organisation bör man eftersträva en lokalisering till någon annan ort än . Det är emellertid då väsentligt att det finns gynnsamma yttre förutsättningar för institutets verksamhet. Vi menar att har de yttre förutsättningarna som är nödvändiga för ett framgångsrikt internationellt miljötekniskt institut. I finner man just den miljö inom vilken ett sådant institut kan verka med framgång. Forskningen på miljöområdet via och är synnerligen bred och spetsforskning bedrivs inom flera områden. Här kan nämnas havs-, miljö- och skogsskadeforskningen vid och samt TVL:s luftforskning. Det finns också en lång tradition inom miljövårdsområdet i . vattenvårdsförbund är äldst i landet och har dokumenterat havsvattnets förändringar. De miljöproblem som är utsatt för är av stort internationellt intresse. Genom sitt läge är starkt utsatt för internationell miljöpåverkan via luft- och vattenvägar. Lägg därtill de inhemska miljöproblemen i t. ex. och och på . I har man gått i spetsen för att lösa allvarliga miljöproblem t. ex. inom uppvärmning och trafik samt på renhållningsområdet. kommer en stor internationell miljövårdsmässa att äga rum i , där energi- och miljöministrar, industrins nyckelpersoner samt EEC:s och ICC:s miljökonferenser samlas. Det finns i regionen ett 60-tal företag med mycket hög miljöteknisk kompetens. Eurekaprojekt som Eurocare och Euromar har också starka anknytningar till . (medverkar dock ännu inte i Euromar.) De stora företagen inom verkstadsindustrin och petrokemin bedriver dessutom en verksamhet som är miljömässigt intressant ur såväl processsom produktsynvinkel. Koncentrationen av de här faktorerna - miljöproblemen, utsläppskällorna och problemlösarna - till en region talar för att det internationella miljöinstitutet lokaliseras till . I är forskarna nära problemen och nära den tekniska och vetenskapliga kompetensen på högskolan och inom företagen. Vikten av att genom en lokalisering få en sakgrundad anknytning till verksamheten har uppmärksammats internationellt. I utlandet finns många av de bäst fungerande internationella organen ofta på orter som har någon historisk eller sakgrundad anknytning till verksamheten ifråga. Exempel på sådana orter är , , och . är en resurs i miljöarbetet, som statsmakterna bör ta vara på. Här finns expertis, gedigen erfarenhet och goda internationella förbindelser, dvs. de yttre förutsättningarna som är nödvändiga för ett framgångsrikt internationellt miljötekniskt institut. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det internationella miljöteknikinstitutet lokaliseras till . () () 1987/88 J08O6
mot · GB02Jo807 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo807 av m. fl. om ett miljötekniskt institut i I en motion till 1985/86:N229 anförde vi en rad skäl för att ett miljötekniskt forskningscentrum borde förläggas till . Vi hänvisade till att en metodisk insamling och bearbetning av miljödata har bedrivits alltsedan etableringen av värmekraftverket och de första petrokemiska anläggningarna i kommunen. Vi menade att det är önskvärt att erfarenheterna och kunskaperna från nu miljötekniskt arbete utvecklas vidare. Sedan motionen skrevs har den i motionen åberopade miljöutredningen i (MUST) avslutats. Vi kan nu med fog påstå att är den mest undersökta kommunen vad beträffar miljöeffekter. Och miljöarbetet drivs aktivt vidare. Efter uppmärksamheten kring skogsskadorna i har industrin i och LRF startat en undersökning för att utröna i vad mån Stenungsundsindustrin bidrar till skogsskadorna. Ett nytt omgivningskontrollprogram har utformats som skall träda i funktion för den framtida miljötillsynen. Efter har överenskommelser träffats med industrin som innebär betydligt minskade utsläpp, långt under de gränsvärden som utredningen krävde. har rönt stort intresse utomlands för dess unika metodik och regelverk. Stenungsundsindustrin har vidare ett stort forskningsutbyte med högskolor och industrier inom och utom landet. En betydande forskning utförs också på industrierna i . Statoil och är resp. största statliga företag. Det betyder att stora forskningsvinster skulle kunna göras genom en ökad samverkan mellan , och . Vid i finns en världsberömd forskningsstation för studier och forskning kring försurningsproblematiken. Vid behandlingen av den ovan nämnda motionen kunde näringsutskottet (NU 1985/86:15) från sina utgångspunkter se ett betydande värde i att den miljötekniska verksamheten i drivs vidare. Detta gäller enligt vår mening fortfarande. har många av våra miljöproblem, bl. a. de långväga föroreningar, som förs hit med havsströmmar och vindar. Vi har också de som kan lösa problemen. Ett miljötekniskt institut bör därför enligt vår mening placeras i . och förordar emellertid , där man har ännu bättre anknytning till och tekniska Vi kan i andra hand ansluta oss till detta förslag under förutsättning att får en underavdelning av det miljötekniska institutet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen av ett miljötekniskt institut till ungsund, alternativt . () () () () 1987/88 Jo807
mot · GB02Jo808 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo808 om en förordning om behandlingen av slam Den kraftiga utbyggnaden av de kommunala reningsverken under främst medförde att stora slammängder uppstod. I stället för avloppsproblem fick vi ett avfallsproblem. För att lösa avfallsproblemet började slammet läggas på . Sedan har en del gjort dygd av problemet och förfäktat slammets förträfflighet som gödningsmedel. Redan tidigt visade det sig att slammet innehöll giftiga, beständiga ämnen, både metaller och organiska ämnen. Det var framför allt genom framsynta arbete som vi tidigt fick kunskap om slammets innehåll och skadliga ämnen. och senare utfärdade anvisningar om hur höga halter av vissa metaller som borde accepteras i slam som spreds på . reviderade sina anvisningar så sent som med ytterst små ändringar av de rekommenderade metallhalterna. De organiska föroreningarna undviker helt att ta ställning till, vilket får till följd att det är fritt fram att sprida avloppsslam med andra föroreningar än metaller. Nyare undersökningar visar att slammet från Ryaverken i har skadat växter hos en trädgårdsodlare i och orsakat att han förlorat trädgårdsmästeriet, bostad och försörjning. undersökningar av slammet i Ryaverken visar också att det innehöll ett stort antal beständiga organiska föreningar som är ytterst giftiga för det ekologiska systemet. har i en skrivelse uttalat sig negativt om odling i slamgödslad jord som innehåller de av påtalade halterna av beständiga organiska giftiga föreningar. Man nämner i den skrivelsen potatis eller andra livsmedelsråvaror. Trots denna bedömning finns det inga restriktioner för spridning av slam som innehåller höga halter av organiska ämnen. Lantbrukare på olika ställen i landet har vägrat att ta emot slam, men myndigheterna har varit passiva. släpps industriavlopp med både höga metallhalter och organiska beständiga föreningar till kommunala reningsverk. Det är helt klarlagt att slamspridningen kan orsaka föroreningar av livsmedel och på förgifta jordbruksmarken med förstörd livsmedelsproduktion som följd. Eftersom befintlig lagstiftning uppenbarligen inte är tillräcklig eller kanske snarare inte tillämpas så att denna långsamma förstöring av åkermarken stoppas, anser jag att kompletterande lagstiftning behövs. Det kan ske genom att slamspridning på förbjuds genom särskild slamlag eller genom att lagen om kemiska produkter utvidgas till att omfatta slam från kommunala reningsverk och att särskild slamförordning utfärdas av regeringen. Sådan förordning eller lag bör innehålla stränga restriktioner om kvaliteten på det slam som får användas som jordförbättring eller gödning. Bestämmelse bör likaså införas om att inga industriavlopp efter 1991 får avledas till kommunala reningsverk utom i undantagsfall då det i särskild ordning prövats och avloppsvattnet bedömts vara likvärdigt med hushållsavloppsvatten. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en lag om slamhantering eller utvidgning av lagen om kemiska produkter och en slamförordning med stöd av den. 1987/88 J08O8
mot · GB02Jo810 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo810 om som särskilt föroreningskänsligt område Regeringen har med stöd av miljöskyddslagen 8 § och 8 a § förklarat , , och för särskilt föroreningskänsligt område. Ett av de mest förorenade områdena i är västra , dvs. med angränsande havsområde, . är första utposten för många av de föroreningar som kommer från utlandet. Dessa importerade föroreningar läggs ovanpå de egna inhemska föroreningar som vi själva åstadkommer. är tätbefolkat med många tunga industrier och tät biltrafik. Transporterna mellan kontinenten och övriga passerar till stor del . Nyss genomförda undersökningar slår också fast att och har den sämsta luften i . Länet utgör ett av bästa jordbruksområden och skador på jordbruksmarken eller direkt på grödorna av föroreningar har stor betydelse. De första skadorna av ozon på grödor i konstaterades i nordvästra på Findus spenatodlingar i . Ozonhalterna är bland de högsta i landet. I har miljö- och hälsoskyddsförvaltningen måst utfärda varningsföreskrifter till invånarna att inte använda sig av sina egna odlade grönsaker! Cancerfall är mer frekventa i än i de flesta kommuner i landet. Även andra miljöbetingade effekter som låga födelsevikter och missbildningar hos nyfödda är vanliga i flera av städerna i . är kraftigt förorenat och har de högsta halterna av kväve och fosfor som uppmätts i öppet havsområde längs Sveriges kuster. Flera forskare fruktar att inom ett fåtal år kan bli ett dött hav. Av dessa skäl anser jag att det är befogat att införa särskilda regler för miljöfarlig verksamhet i omfattande även . Detta kan ske genom ändring av 8 a § miljöskyddslagen att omfatta annat än vattenområden, som det är angeläget att skydda mot föroreningar. Vidare måste 6 § i miljöskyddslagen kompletteras med bestämmelser om kvalitetsnormer för sådana områden som avses i 8 a § miljöskyddslagen. 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i miljöskyddslagen att särskilda regler införs för särskilt hårt förorenade områden, 2. att hos regeringen begär att förklaras som särskilt föroreningskänsligt område. 1987/88 Jo810
mot · GB02Jo813 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo813 av () om premiärdatum för jakthundsträning Enligt nuvarande bestämmelser är det tillåtet att träna vissa jakthundar fr. o. m. . En tidigareläggning av med , skulle ha stor betydelse i de norra delarna av landet. Där inträffar älgjaktspremiären nämligen i böljan av september månad. Bestämmelserna i jaktförordningen SFS 1987:905 bör ändras så att jakthundsträning med ställande hund kan påbörjas . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om premiärdatum för träning av vissa jakthundar.
mot · GB02Jo814 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo814 av m. fl. (c) om den framtida älgjakten antog en ny jaktlag. beslutade om ett nytt system för älgjakten. I fråga om älgjaktens utformning antog det förslag jordbruksutskottet lämnat i sitt betänkande 1986/87:15. Vad som angivits i utskottets betänkande skall därför leda till efterföljd vid tillämpningen av den nya älgjaktsordningen. På regeringens uppdrag har utfärdat råd och anvisningar till den nya jaktlagstiftningen. Dessa råd och anvisningar tar även upp frågor som berör tillämpningen av älgjakten. I flera avseenden synes dessa råd och anvisningar stå i motsatsförhållande till vad beslutat. Som exempel på sådana avvikelser kan nämnas att beslutade att så kallad A-licens skulle få beviljas för jaktområden som medgav en årlig avskjutning av minst ett vuxet djur. anger i sin kungörelse att kravet för ett A-licensområde skall vara att det medger en årlig avskjutning av två djur. Således en fördubbling av arealkravet gentemot vad beslutat. Även i fråga om samrådskraven med angränsande licensområden har gått längre än vad angav i sitt beslut. Samma förhållande gäller kraven på licensområdenas struktur. Med ledning av råd och anvisningar har flertalet länsstyrelser gått ut med länsvisa kungörelser om älgjakten. Därvid har en del länsstyrelser kontrollerat riksdagsbeslutet och anpassat sina regionala bestämmelser till nämnda riksdagsbeslut. Några länsstyrelser har försökt att beakta både riksdagsbeslutet och motsägande råd och anvisningar. Följden har blivit en regelförbistring som skiljer från län till län. Som exempel härpå kan nämnas de två angränsande länen och , där i har föreskrivit att arealkravet för A-licens skall medge avskjutning av två djur, medan i lojalt har följt riksdagsbeslutet och föreskrivit att arealkravet skall vara en årstilldelning av minst ett djur. De informationer som länsstyrelserna lämnat till jägarna har i flera fall varit närmast obegripliga. När därtill uppgifterna är olika från länsstyrelse till länsstyrelse, vet inte landets jägare vad som verkligen gäller och vilka av de motsägande myndighetsdeklarationerna de skall tro på. Det bör ankomma på regeringen att övervaka att de beslut som fattat kommer till efterföljd. Eljest upphör landets rättsordning att fungera. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen övervakar att riksdagsbeslutet om älgjaktens framtida utformning kommer till genomförande i överensstämmelse med vad som anges i jordbruksutskottets betänkande 1986/87:15. () () (c) 1987/88 Jo814
mot · GB02Jo815 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo815 om rätten att överklaga vissa beslut enligt miljöskyddslagen har frågan om rätt att överklaga vissa beslut enligt miljövårdslagen uppmärksammats. I var förvirringen stor innan det klarlades vem eller vilka som hade rätt att överklaga beslutet om ASEA:s freonutsläpp. Det visade sig gälla endast kommunen och de lokala arbetstagarorganisationerna. I SOU 1987:32 För en bättre miljö behandlas frågan att tillerkänna natur- och miljöskyddets ideella och vetenskapliga organisationer rätt att överklaga vissa beslut enligt miljövårdslagen. Utredningen skriver: Endast sådana organisationer som är allmänt erkända som företrädare för naturoch miljöskyddsintressena och som har en stabilitet i sin organisationsform skall komma i fråga för klagorätt enligt denna bestämmelse. Utredningen utvecklar också närmare vilka organisationer som bör hänföras till denna grupp. För att skapa en tydlig gräns för vilka som bör komma i fråga, föreslås att organisationerna får hos regeringen ansöka om status som klagoberättigade. Regeringens beslut torde kunna föras i ett särskilt register hos miljö- och . Det är viktigt med en utökning av vilka som har rätt att överklaga vissa beslut enligt miljövårdslagen. Utredningens förslag bör behandlas skyndsamt och få ett positivt bemötande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten att överklaga vissa beslut enligt miljöskyddslagen.
mot · GB02Jo817 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo817 av (vpk) om bidrag till naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet I budgetpropositionen, bilaga 16, B 6, Särskilda projekt på miljövårdens område, föreslås . för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. Beloppet är detsamma som för /88. beräknar ett behov av . Det s. k. har fått en bra start. Det är viktigt att inventeringsarbetet följs upp med åtgärder så att utarmningen av ett varierat odlingslandskap kan hejdas. Detta gäller endast ett urval av de mest värdefulla ängs- och hagmarkerna. Statens naturvårdsverks bedömning av kostnaden täcker endast ett minimum av nödvändiga stödinsatser. Med hänvisning till ovanstående föreslås att till naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet för /89 anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller således .
mot · GB02Jo819 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo819 av m. fl. om möjlighet att stoppa privatbilism vid inversion Inversion är ett problem som är känt från större industristäder och som tyvärr börjar uppträda också i vårt land. Senaste exemplet var i när det låg ett smutsigt dis som ett lock över staden och där luftföroreningar från bilar och andra utsläppskällor samlades under locket. uppmanades privatbilisterna att ställa bilarna hemma av miljö- och hälsoskyddsnämnden. Tyvärr var det inte många som följde uppmaningen. Många människor känner en stark och befogad oro för sin egen och andras hälsa när dessa problem uppstår och man skräms av den vanmakt man känner. För att råda bot på de miljöproblem med åtföljande hälsorisker som uppstår vid inversion krävs i första hand olika förebyggande åtgärder. Vi måste minska luftföroreningarna totalt i berörda tätorter. Förutsättningar för att minska privatbilismen måste skapas genom snabb och tät kollektivtrafik och lättillgängliga parkeringsplatser i tätortens utkanter. Lättframkomlighet och goda parkeringsmöjligheter måste skapas för den biltrafik som måste finnas i centrum. Dessutom bör en förändring göras i miljöskyddslagen som gör det möjligt för miljö- och hälsoskyddsnämnderna att begränsa biltrafiken vid inversion. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i miljöskyddslagen att miljö- och hälsoskyddsnämnderna får möjlighet att begränsa biltrafiken vid inversion. () ()
mot · GB02Jo824 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo824 av () om våijakt på sjöfågel Vårjakten - eller riktigare uttryckt senvinterjakten - på sjöfågel har varit förbjuden . Det är ett förbud som beklagas av många inte minst bland skärgårdsborna längs , där intresset för denna jakt sedan gammalt är mycket stort. För den bofasta skärgårdsbefolkningen skulle ett återinförande av en begränsad senvinterjakt på sjöfågel upplevas mycket positivt. Jakten skulle kunna tillföra hushållen ett värdefullt tillskott och även innebära ett betydelsefullt trivselmoment. Detta framgår också av de framställningar som gjorts vid ett flertal tillfällen från såväl fiskarnas som jägarnas organisationer. Motioner har också lagts i , men dessa har tyvärr avslagits av olika skäl. Skärgårdsbefolkningens önskemål om senvinterjakt på sjöfågel bör emellertid prövas på nytt. En noggrann analys av tidigare gjorda utredningar bör klart ge belägg för att sjöfågelbeståndet inte skulle skadas om en begränsad senvinterjakt återinfördes. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att begär att regeringen skall besluta att införa en begränsad senvinterjakt på sjöfågel för den bofasta skärgårdsbefolkningen.