mot · GB02T61 · 1988-02-02 00:00:00 — Motion till 1987/88: T61 av () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Investeringar i trafiksäkerhetsutrustning till flygplatsen i i norra har genom skickligt arbete från turistnäringens sida kommit att bli en stor turistort, framför allt men i växande omfattning också . Platsens fördelar, i form av bl. a. ett mycket säkert vinterklimat, uppvägs till stor del av att den ligger på stort avstånd från alla orter i såväl som . Resa med egen bil har därför blivit det helt dominerande färdsättet för alla turister som avser besöka med dess omfattande omnejd. Sedan åtskilliga år finns i en flygplats, som till att börja med hade en asfalterad startbana. Denna har sedermera förlängts så att den numera är . Flygplatsen utnyttjas emellertid endast av enstaka taxiflygare, som i gott väder vågar landa och starta med enbart visuella hjälpmedel. Vad som saknas och som gör även många taxiflygare ovilliga att över huvud taget landa på är alla hjälpmedel för flygning och landning med instrument, varigenom bl. a. landningsminima (lägsta visuella sikt för tillåten landning) kan sänkas radikalt. Härför erfordras långvågsfyr, landningsbaneljus, inflygningsljus, kurssändare och ett torn med instrument. Denna utrustning inkl. montage torde gå löst på 34 milj. kr., men inget hindrar att man går fram i etapper och börjar exempelvis med bara långvågsfyren med tillbehör. Utan åtminstone delar av ovan uppräknad utrustning kommer att förbli lika relativt oanvänd som den är , trots att den potentiella trafiken med framför allt småplan sannolikt är ganska betydande. Även från lokal sjukvårdssynpunkt skulle flygplatsen kunna ha betydelse, i synnerhet vid allvarliga sjukdomsfall eller svårare olycksfall. Flygplatsen i drivs av en halvkommunal stiftelse, Stiftelsen flygplats, och vad som hindrar dess fortsatta utbyggnad är framför allt svårigheterna med finansieringen. Innan de förhållandevis stora investeringar som ovan uppräknats verkligen görs på flygfält bör sannolikt en kontroll med luftfartsverkets hjälp göras av om det befintliga flygfältet verkligen är lämpligt för framtida utbyggnad. Ett alternativt läge norr om byn norr om själva kan möjligen ha större förutsättningar från bl. a. flygsäkerhetssynpunkt, varför det bör utvärderas innan stora medel satsas på det befintliga flyg- Mot. 1987/88 fältet. I regeringens proposition 1987/88:64, Särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland står under på s. 22 bl. a. följande: utredning om sekundärtrafiken i (SLUSS 87) visar att är väl täckt av flygplatser som är tekniskt/operativt möjliga att trafikera med regionalflyg. Jag anser mot den bakgrunden att möjligheterna till bidrag från statens sida bör inriktas mot områden där särskilda regionalpolitiska motiv finns för selektiva stödinsatser på flygplatssidan. På statsbudgeten för /88 togs ett nytt anslag upp på 15 milj. kr. stöd till huvudmännen för kommunala flygplatser i skogslänen. Från anslaget kan bidrag utgå till , och flygplatser samt till övriga kommunala flygplatser i skogslänen med regionalt betydelsefull linjetrafik. Av det totala beloppet har 10 milj. kr. avsatts för bidrag till drift av flygplatser. Resterande belopp efter avdrag för . till det s. k. Svegflyget disponeras för bidrag till i första hand investeringar i befintliga flygplatser i skogslänen. Särskilt sista raden i ovanstående citat passar ju helt in på en satsning av en del av dessa medel på ! Få orter i norra inland kan ha ett större behov av en flygplats än just . Mot bakgrund av vad ovan sagts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör tilldelas medel för instrumentering ur de pengar som finns avdelade för flygplatsinvesteringar i propositionen 1987/88:64 (det s.k. Bergslagspaketet).