mot · GB02Ju225 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju225 av () om polisbristen i m. m. Statsmaktens primära uppgift i ett civiliserat samhälle måste vara att garantera människorna trygghet till person och egendom. Det kan med fog ifrågasättas om denna uppgift . Antalet anmälda brott har femdubblats , antalet våldsbrott nära fördubblats bara . Människor känner och har anledning att känna oro. Utvecklingen i är särskilt oroväckande. Inte minst skrämmer här den markanta ökningen av antalet våldsbrott. sker drygt en fjärdedel av landets gatuvåldsbrott i . Preliminär statistik visar också att våldsbrotten inte bara fortsätter att öka utan att våldet också blir allt råare. Siffrorna utgör en dyster läsning, grovt rån 1 190 (+101), grov misshandel 247 (+6), mord/dråp inklusive försöksbrotten 85 (+12). Till detta kommer att har den i särklass högsta inbrottsfrekvensen i landet, att här narkotikaproblemen och koppleriverksamheten är mest omfattande, att här dominerar den svarta lägenhetshandeln etc. etc. Totalt anmäldes nära 180 000 brott bara i . Den omfattande brottsligheten skulle ensam motivera en betydande förstärkning av resurser. Härtill kommer emellertid att alltfler omfattande och resurskrävande uppgifter lagts till vid sidan av den ordinarie verksamheten. Statsbesök och andra stora publika arrangemang såsom ett stort antal demonstrationer tar avsevärda polisresurser i anspråk. Enbart för att bevaka krävs 150 poliser. Risken för flygplanskapningar ställer allt högre krav på säkerhetskontrollen vid , den ökande flyktingströmmen via kräver därtill stora utredningsresurser etc. etc. Det är mot denna bakgrund särskilt allvarligt att tvingas konstatera att bara under det gångna kalenderåret tvärtom mot vad som varit påkallat förlorat 200 polismän. Sammantaget har distriktet på en fyraårsperiod dränerats på närmare 450 polismän och detta alltså som brottsligheten ökat och alltmer omfattande uppgifter lagts till ordinarie arbete. Allvaret i situationen illustreras av den sammanställning över personalläget m. m. vid polisväsendet som redovisas i årets budgetproposition och av vilken framgår att nu har ett nettounderskott på 124 polismän i förhållande till totala antalet tjänster dvs. till såväl antal vakanser som till antalet polisaspiranter med fullgjord utbildning men utan fast tjänst. Siffrorna bekräftar att det är som drabbats ojämförligt hårdast av den tidigare av regeringen uttalade ambitionen att anpassa det totala antalet polismän i landet till antalet tjänster, något som motiverat de senaste årens drastiskt nerskurna intagningar till . Det hårt pressade personalläget vid nödvändiggör hårda prioriteringar som inte sällan drabbar den preventiva verksamheten särskilt hårt till förmån för tvingande akuta insatser. Exempel på detta utgör kvarterspolisverksamheten (se vidare nedan). En så hårt ansträngd personalsituation riskerar också att leda till att än fler poliser söker sig bort från distriktet. måste därför omedelbara åtgärder vidtas för att hejda och vända utvecklingen. Det är i detta sammanhang viktigt att erinra om att varje beslut om att nu öka intagningen till polisutbildningen inte får genomslag förrän och att således personalsituationen ytterligare framåt kan förväntas komma att förvärras till följd av de senaste årens hårt nedskurna intagningskvot. Kvarterspolistanken bygger på insikten att polisen skall finnas ute i bostadsområdena och vara en del i människornas vardag. Polismannen skall delta i vardagslivet på daghemmen och på fritidshemmet, hjälpa dem som råkat ut för brott men också känna människorna och finnas med bland ungdomsgängen. Kvarterspolismannen skall verka preventivt i sin tjänst och skapa förtroende mellan allmänhet och polis. I har denna verksamhet och byggts ut, och fanns en bra täckning av kvarterspolistjänster med kontor i praktiskt taget alla stadsdelar. Genom uttunningen av poliser, bl. a. genom neddragningen av intagningen till polisskolan men också beroende på det snabbt ökande antalet arbetsuppgifter, är endast en tredjedel av kvarterspolistjänsterna besatta. Dessutom tvingas polisledningen främst ianspråkta flera av de befintliga kvarterspoliserna i annan tjänst, vilket medfört att kvarterspolisverksamheten i i praktiken är utslagen. För att kvarterspolisverksamheten åter skall kunna fungera i krävs att resurser ökas eller att polisen frigörs från vissa andra personalkrävande uppgifter såsom bevakning av demonstrationer och offentliga möten. Det kan poängteras att just kvarterspolisverksamhet och med den liknande polisverksamheter förordats av den nu avslutade polisberedningen. Enligt vår mening är en grundläggande förutsättning för att kunna komma till rätta med personalsituationen vid , att intagningen till höjs väsentligt. I detta sammanhang hänvisas till moderata samlingspartiets motion 1987/88:Ju236 angående ökad rättstrygghet i vilken hemställs att ökar intagningen till till 640 platser. Mot bakgrund av vad som tidigare anförts om det särskilt utsatta läget i är det vidare angeläget att en betydande del av de nya aspiranterna placeras vid . Här får antalet 200, vilket enbart innebär en kompensation för det senaste årets nettoförlust, anses som ett absolut minimum. Härtill erfordras åtgärder för att i mesta möjliga mån motverka ytterligare avtappning av personal i avvaktan på att den ökade utbildningen får fullt genomslag. Enligt vår mening bör här övervägas ett stopp för utlysande av fasta tjänster i polisdistrikt med betydande överskott utbildad personal utan fast tjänst. Vidare bör möjligheten övervägas att genom särskild lönesättning göra en anställning i mer attraktiv. Här föreslagna åtgärder har dock en begränsad direkt effekt på den akuta polisbristen i . I en rapport över personalläget , vilken förelagts polisstyrelse och i vilken hänsyn även tagits till tjänstledigheter, sjukfrånvaro och annan social ledighet anges som bruttoresurs ca 2 250 polismän i distriktet. Efter att hänsyn också tagits till semesteruttag enligt lag är antalet tillgängliga polismän reducerat till omkring 1 400, motsvarande av bruttoresursen enligt antalet tjänster! Vi menar att det akuta ordningsläget kräver nytänkande och större frihet för polisledningen att agera inom sina knappa resurser. Här kan erinras om att företrädare för polisstyrelsen i i ett brev till påtalat möjligheten att låta polisen disponera de anslagna lönemedel som på grund av personalsituationen inte kan utnyttjas exempelvis för nödvändig förstärkning med tillfälliga vikarier i samband med och . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att intagningen till skall ökas till 640 platser och att härav minst 200 polisaspiranter skall tillföras , 2. att begär att regeringen vidtar lämpliga åtgärder för att hejda en fortsatt minskning av antalet polismän i , varvid möjligheten att införa ett anställningsstopp i personaltäta polisdistrikt liksom särskilda lönetillägg för polispersonal i bör övervägas, 3. att begär att regeringen överväger lämpliga åtgärder för att öka polismyndighetens möjlighet att disponera på grund av personalbristsituationen icke utnyttjade lönemedel.