ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02K619 · 1988-01-26 00:00:00 — av () om tandguld hos avlidna Det finns uppgifter om att anställda vid landets krematorier i vissa fall frestas att ta hand om tandguld från avlidna. Det har också i minst ett fall upptäckts och den skyldige dömdes för grov stöld av guldbryggor och guldplomber från avlidna. Stölderna upptäcktes vid de kontroller som regelmässigt görs av tandguld på marknaden. Troligtvis är stölder mycket sällsynta. Men otvivelaktigt finns en möjlighet att samla in guld efter kremeringar av avlidna och eftersom ett sådant beteende ännu inte är kriminaliserat kan det fresta någon. har enligt uppgift bett både civil- och justitiedepartementen att se över lagstiftningen. Så har skett och ett förslag är under remissbehandling. I utredningen som arbetat fram förslaget har man inte tagit ställning till vad man skall göra med guldet som finns i askan. I ett kommande lagförslag borde det ingå hur de krematorieförvaltande myndigheterna skall förfara. Det är viktigt både ur rättssäkerhetssynpunkt och för de anställda. De anställda är mycket medvetna om att misstro mot dem finns och lider av det. Ges ingen klarhet i hur man skall göra, finns det risk att seriösa människor inte vill arbeta på krematorier. Med hänvisning till vad anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tandguld vid kremering av avlidna.
mot · GB02K621 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:K621 om ekonomisk förvaltning i totala ekonomiska kyrkliga samfälligheter I förslaget till ny församlingslag (prop. 1987/88:31) finns bestämmelser om bl. a. kyrkliga samfälligheter och dess kompetens (1 kap. 5-6 §§). Kompetensfördelningen mellan församling och pastorat är närmare berörda i kommentaren. För de kyrkliga samfälligheterna, dess kompetens och uppgifter har efter hand utvecklats en fast praxis allt sedan begreppet tillkom i och med församlingsstyrelselag. För envar som regelmässigt sysslar med hithörande frågor har det stått helt klart vad som menas med en total ekonomisk kyrklig samfällighet och vad som är en sådan samfällighets kompetens i förhållande till församlingarnas kompetens. I samband med att ett besvärsmål avgjorts av kammarrätten i för vilket prövningstillstånd ej beviljades - har en passus i förarbetena till lag om församlingsstyrelse kommit att åberopas. Dessa förarbeten har ansetts alltjämt äga vitsord då de grundläggande principerna för kyrkliga samfälligheter kvarstår oförändrade sedan denna lags tillkomst. Det avsedda avsnittet har som innebörd att med ekonomisk församlingsangelägenhet avses endast sådant som ombesörjes med hjälp av utdebiterade medel. Ekonomisk verksamhet t. ex. förvaltning av donationsfonder och annan ekonomisk aktivitet inom församlingsvårdens område som inte avser ianspråktagande av utdebiterade medel skulle alltså ligga utanför den totala ekonomiska samfällighetens kompetens och således ombesörjas av församlingarna. Detta överensstämmer inte med tillämpad praxis enligt vilken all ekonomisk aktivitet, som inte enligt särskilda regler ankommer på församlingen, skulle tillhöra samfällighetens uppgifter. Exempel på ekonomiska uppgifter, som ankommer på församlingen är kollektväsendet (se kollektkungörelsen) och utdelning av den årliga avkastningen av donationsfonder (bestämmelser brukar finnas i samfällighetsbeslut). Som ett stöd för denna uppfattning kan nämnas att regeringen eller i förekommande fall annan myndighet, i beslut om samfällighetsbildningar brukar föreskriva att beslut om disposition av den årliga avkastningen av donationer skall fattas av vederbörande församlings kyrkoråd. En sådan föreskrift hade varit uppenbart onödig om donationsfondernas förvaltning till följd av lagstiftningen obligatoriskt skulle ligga på församlingen. Det är angeläget att , när nu en ny församlingslag skall antas, klarlägger att kompetensen för de samfälligheter som omfattar alla ekono- Mot. miska angelägenheter verkligen omfattar just alla ekonomiska angelä- K621 Med hänvisning till det anförda hemställs att i samband med behandlingen av förslaget till ny församlingslag uttalar att kompetensen för en samfällighet för alla ekonomiska angelägenheter (pastoratssamfällighet och flerpastoratssamfällighet) skall omfatta alla ekonomiska angelägenheter utan annan begränsning än vad som kan vara särskilt föreskrivet.
mot · GB02K622 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K622 av () om kommunala bolag Hamnbolag, fastighetsbolag, bussbolag, kraftbolag etc., allt är exempel på olika kommunala verksamheter som drivs i bolagsform. Enligt uppgift lär det finnas totalt mer än 1 300 kommunägda företag i landet och ca 900 av dem är aktiebolag. De sysselsätter tillsammans ca 60000 anställda. Det kan inte påstås att flertalet av dessa bolag sysslar med verksamhet som inte faller inom den kommunala kompetensen - även om sådana exempel säkert också finns - men det går heller inte att komma ifrån att bolagsbildningen som sådan sätter den kommunala demokratin ur spel. Det är också nödvändigt att erkänna att bolagiseringen, som i stort genomförts under de , mer eller mindre skett utan närmare analys av följderna. Anledningen till kommunernas förkärlek för bolag är dels att man räknar med högre effektivitet om man kan undvika de politiska beslutsprocedurerna, dels att så snart en verksamhet drivs i bolagsform gäller enbart aktiebolagslagens regler och kommunmedlemmarnas möjlighet till insyn och besvär försvinner. Högre effektivitet är i och för sig en god ambition men när den kolliderar med det väl så viktiga demokratiska intresset av insyn för medborgarna och därmed möjlighet att påverka beslut som rör den egna kommunen är det att ställa frågan vad demokrati får kosta i pengar eller hur mycket effektiviteten får tära på demokratin. Det rör sig alldeles tydligt om en svår intressekonflikt och när vi har insett det bör vi åtminstone till en början reagera genom att analysera problemet ordentligt och därefter söka efter lösningar. Det kan förvisso finnas en del verksamheter som sköts bättre och snabbare om inte den formella regleringen i kommunallagen behöver följas. Men det borde vara möjligt att skapa sådana arbetsformer också utan att för den skull bilda rena kommunalägda bolag som i praktiken utestänger ägarna, kommunmedlemmarna, från all verklig insyn. Om utvecklingen tillåts fortsätta utan att som är den yttersta garanten för all demokrati i landet reagerar finns det risk för att medborgarna med tiden tappar allt intresse för kommunalpolitik. Det man inte kan påverka eller öppet debattera det blir man likgiltig för och likgiltighet är en av demokratins största fiender. bör därför ställa sig bakom ett krav på en utredning som bör få till uppgift att kartlägga och analysera den kommunala bolagsbildningen och dess effekter och därefter avge förslag till sådana regler som är ägnade att stärka den medborgerliga insynen i sådan verksamhet som till Mot. 1987/88 äventyrs inte kan behöva drivas enligt gängse regler i kommunallagen. Med stöd av det anförda yrkar jag att begär att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att utreda frågan om kommunala bolag i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02K702 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K702 av () om valsedlar av oblekt papper är den myndighet som administrerar valen och som får ett speciellt anslag för detta ändamål. Vid förra valet kostade framställningen av valsedlar ca 17 milj. kr. Till valet beräknas valsedlarna kosta ca 20 milj. kr. När jag tänker på alla överblivna valsedlar som samlas ihop valdagens kväll, anser jag att vi borde kunna trycka upp valsedlarna på ett billigare, oblekt papper. Enligt uppgifter jag fått finns det inget oblekt papper som motsvarar RSV:s krav på papper till valsedlar. Valsedlarna till de olika valen skall t. ex. vara i olika färger. Färgen måste vara exakt densamma överallt för att det skall vara omöjligt att valfuska genom att lägga ut egna piratupplagor av valsedlar. Detta är väl ändå den obotfärdiges förhinder? Jag tror det fuskas mer på andra sätt än på detta. I används ca papper per person och år. Vi tillhör gruppen storkonsumenter i världen. Klorblekningen är den största miljöfaran vid papperstillverkning. Nästan hälften av den pappersmassa som tillverkas i bleks med klor. Utsläppen av klorföreningar ger svåra skador på fisk och hela ekosystem. Klorblekningens skador har blivit allt mer uppenbara. tog ställning för att prioritera miljövänligt papper. Alla politiska partier var eniga om att det är nödvändigt att alla möjligheter tas tillvara för att reducera klorblekning av pappersmassa. På statskontoret arbetar en utredning som fått regeringens uppdrag att kartlägga när miljövänligt finpapper är mer ekonomiskt och praktiskt att använda inom statsförvaltningen. Enligt uppgift måste utredningen först ta ställning till vad som är miljövänligast ur flera aspekter t. ex. energiåtgång vid framställningen, typ av blekning, råvaruåtgång. Det finns en rad olika sätt att bleka papper på som har olika inverkan på miljön t. ex. med klor, peroxid och syrgas. Det finns också olika innehållsgrad av blekt papper i papperet. Det man i dagligt tal kallar oblekt papper innehåller blekt papper och vanligt papper innehåller . Enligt statskontoret och Allmänna förlaget kan en eventuell övergång till valsedlar av oblekt papper möjligen ske på och efter en ingående diskussion mellan alla inblandade parter. Medan vi diskuterar och diskuterar och inte kommer till något resultat 1* 1987188.3 sami. klappar miljöförstöringen på vår port. Det är dags att vi arbetar lite fortare än Mot. Därför föreslår jag att regeringen omgående tar upp diskussioner med de parter som skall blandas in i besluten för att redan till årets val försöka få fram ett oblekt, miljövänligt papper för tryckning av valsedlar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att årets valsedlar om möjligt skall tryckas på oblekt papper.
mot · GB02K704 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K704 av i (m) om val av kommunfullmäktige Enligt vallagen gäller att, om kommun har fler än 24 000 röstberättigade invånare, kommunen skall indelas i mer än en valkrets. Fullmäktige har själva att bestämma antalet valkretsar men prövning och fastställande av beslutet görs av . är indelat i tre valkretsar. För varje parti som tilldelats sitt sista mandat i valkretsen finns ett jämförelsetal som i sin tur har anknytning till totala antalet röster för partiet i en valkrets. Efter erhållet sista mandat finns ett antal överskottsröster utan värde. Överskottsrösterna i en valkrets får inte läggas samman med överskottsröster i de övriga kretsarna inom kommunen. Detta innebär att varje parti har ett antal outnyttjade överskottsröster som självklart varierar för respektive parti. har 349 mandat, av vilka 310 är fasta mandat och återstående 39 utjämningsmandat som fördelas i förhållande till partiernas samlade överskottsröster i samtliga valkretsar. Man räknar med andra ord ut hur många mandat respektive parti skulle fått om varit en enda valkrets. Utjämningsmandaten (39) tillfaller de valkretsar där partierna har de högsta obesatta jämförelsetalen. Samma system används vid val till landsting. Vid ett landstingsval är 9/10 av totala mandat s. k. fasta mandat och 1/10 utjämningsmandet. Har t. ex. ett landsting 81 mandat, är 73 fasta mandat och 8 utjämningsmandat. Motsvarande system finns icke för de kommuner som enligt vallagen skall ha mer än en valkrets. rådande system vad gäller fullmäktigeval innebär i sig en spärr mot småpartier, t. ex. . Vid riksdagsval finns en 4-procentsspärr mot småpartier vad gäller totala antalet röster i landet, eller om ett parti regionalt i en riksdagsvalkrets inte når . Det är en viss fördel att även i kommunfullmäktigeval ha en spärr mot småpartier som blommar upp något eller några korta år. De är ofta missnöjespartier som kan ta ett eller annat mandat och därigenom kan få en vågmästarroll som försvårar ett kraftfullt kommunalpolitiskt arbete. I en kommun med flera valkretsar och där de politiska blocken väger relativt jämnt och endast mindre förskjutningar i den ena eller andra riktningen kan ändra en majoritet är det särskilt värdefullt att varje för respektive parti inom blocken angiven röst tillmäts betydelse. Det vore därför angeläget att i kommun med mer än en valkrets ha fasta mandat och utjämningsmandat som ger samma effekt som om kommunen var en enda Mot. Härigenom vinns att partierna får ungefär samma kostnad i antalet K704 röster per mandat. Jag anser det därför värdefullt om i kommuner med mer än en valkrets kunde tillämpas samma system som vid landstingsval, dvs. 9/10 av antalet mandat i kommunfullmäktigeval är fasta mandat och 1/10 är utjämningsmandat. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad jag ovan anfört föreslår jag att beslutar ändra vallagen i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GB02K705 · 1988-01-21 00:00:00 — av () om direktval av kyrkoråd 1987/88 K705-708 Efter beslut utfärdade regeringen en ny lag om församlingar och kyrkliga samfälligheter, vari bekräftades tidigare princip att kommunernas förvaltande och verkställande organ utses genom indirekta val av kyrkofullmäktige. Från denna princip har emellertid redan tidigare gjorts undantag. I församlingar utan kyrkofullmäktige väljes sålunda kyrkoråd vid direktval på allmän kyrkostämma, vilket möjligen kan fungera i små landsbygdsförsamlingar med högst 500 invånare med hänsyn till kravet på representativitet. Som framhölls redan under remissbehandlingen av förslaget till den nya lagen fungerar systemet med kyrkostämmor i sekulariserade storstadsförsamlingar - detta gäller framför allt i - mycket otillfredsställande. Valdeltagandet är ringa och risker för valkupper från grupper utanför kyrkofullmäktige föreligger. i anförde i sitt remissyttrande att vid kyrkofullmäktigevalet avgavs där 2 201 röster medan vid kyrkostämmor i församlingen i regel endast 15-30 personer deltar, och föreslog därför att i lagen möjlighet öppnas för direktval av ledamöter i kyrkoråd inom kyrklig samfällighet och lämpligen vid samma tillfälle som kyrk ofullmäktigeval. föreslog också, för undvikande av förväxling med församlings kyrkoråd, att en enhetlig benämning för kyrkofullmäktiges i samfällighet kyrkoråd bör användas. Som lämplig benämning nämndes den i använda beteckningen kyrkonämnd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om regler för införande av direktval till kyrkoråd i annan form än kyrkostämma.
mot · GB02K706 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:K706 om utjämningsmandat och tvåprocentsspärr vid kommunfullmäktigeval För att åstadkomma större samstämmighet mellan antalet lagda röster och tilldelade mandat vid val till beslutades, vid övergången till enkammarsystem i , införande av utjämningsmandat vid riksdagsval. Dessa är fördelade i förhållande till partiernas samlade överskottsröster i samtliga valkretsar. Denna metod leder till att mandatfördelningen i stort blir utformad som om hela riket utgjorde en enda valkrets. Vid val till landsting finns motsvarande system som bygger på att en tiondel av mandat utgör utjämningsmandat. Vid val till kommunfullmäktige, i kommuner indelade i valkretsar, finns inget motsvarande system. Det finns dock, enligt vårt förmenande, inga rationella skäl att i detta avseende förfara annorlunda än vid val till landsting och riksdag. De överskottsröster som uppkommer efter mandatfördelningen i valkretsarna bör även i kommunfullmäktigevalen tas till vara för att fördela mandaten proportionellt mellan partierna. På så vis skulle man minimera den orättvisa som ligger i att partierna betalar olika för sina mandat. För att motverka partisplittring och orimligt stort inflytande från småpartier med ty åtföljande risk för politisk handlingsförlamning har vi 4- resp. 3-procentsspärr vid riksdags- och landstingsval. Samma resonemang äger sin giltighet även vid val till kommunfullmäktige. Vid införande av fasta mandat i kommunerna bör , med samma motivering som ovan, en 2-procentsspärr införas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändring i vallagen som leder till att fasta mandat införs vid val till kommunfullmäktige. 2. att hos regeringen begär förslag till ändring i vallagen Mot. som leder till att en 2-procentsspärr införs vid val till kommunfullmäk- K706 () () 1* 1987/88. 3 sami Nr K705-708
mot · GB02K801 · 1988-01-11 00:00:00 — av () om nationaldagen som helgdag I har vi firat , men är det ändrat till nationaldag. Nationaldagen får ej den bredd och förankring bland allmänheten på det sätt den firas. Nationaldagens firande sker mestadels på kvällstid. Jag anser att nationaldagen skall vara en arbetsfri dag, så att den enskilda människan har större möjlighet att delta i firandet av nationaldagen. Jag har tidigare föreslagit detta och jag kommer att framhärda i försöken att få hela att förstå vikten av att vår nationaldag firas på ett bättre sätt. Min tro är att nästan hela svenska folket har samma uppfattning som jag och mitt parti, . Eftersom är helgdag borde även vara det - är arbetets dag och nationaldag. Det finns inga motsättningar mellan utan de bör kunna komplettera varandra på ett utomordentligt bra sätt. Enligt uppgifter som kommit mig tillhanda har uttalat att: det inte är ur vägen med en dylik festlig Dag. Och statsminister har uttalat följande: När det gäller vår nationaldag och att den inte är arbetsfri dag så är främsta skälet att det kostar så mycket för folkhushållet att införa ytterligare en ledig dag. Våren är redan späckad med och lediga dagar. Utan att ta ställning till Ditt förslag vill jag säga att om man ytterligare införde en helg skulle detta bli betungande både ur organisatorisk och ekonomisk synpunkt. Jag vill dock inte glömma bort Din önskan om att skall bli arbetsfri. Om vi anser att det är tillräckligt många helgdagar återstår frågan om man kan byta ut någon annan dag mot . Kanske skulle man kunna utesluta . Flera kyrkosamfund i världen har återinfört den ursprungliga ordningen genom att avsluta påskfirandet på . De firar inte som helgdag. firar denna dag som helgdag beroende på att gavs en oktav, för att de som döptes vid pingsten skulle få fira sitt dop under i likhet med dem som döptes på påsknatten. Fram till helgdagsreformen i firades inte , utan också tredje- och fjärdedag som helgdag. Den historiska bakgrunden för att fortfarande firar som helgdag, går tillbaka till fornkyrkans tid. 1987/88 var den stora tillströmningen av icke-kristna, som ville undervisas och döpas i K801 de kristna församlingarna. Av praktiska skäl förlädes dopen av katekumenerna både till påsknatten och pingstnatten. Huruvida det vore möjligt att byta ut mot som arbetsfri dag bör diskuteras. Jag anser emellertid att fosterlandet är så viktigt för vårt folk att nationaldagen bör vara helgdag - även om vi inte kan byta ut den mot någon nuvarande helgdag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att skall vara helgdag.
mot · GB02K802 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:K802 av m. fl. (m) om presstödet Besparingar bör ske i nu utgående presstöd. beslutade vid förestående om vissa mindre sådana. Utvecklingsbidraget skars ned och etableringsstödet slopades helt. tillsattes en parlamentarisk kommitté - dagstidningskommittén - med uppdrag att bl. a. utvärdera erfarenheter och effekter av det nuvarande stödet till dagspressen och föreslå ändringar av gällande regler. Utredningsarbetet är försenat. Ett betänkande väntas . Det finns anledning att invänta dagstidningskommitténs betänkande och remissutfallet innan mera genomgripande förändringar sker av presstödets struktur och regler. Däremot finns det skäl att redan nu genomföra vissa besparingar. Moderata samlingspartiet har under en följd av år presenterat förslag i denna riktning. Som tidigare nämnts beslutade också , bl. a. på regeringens förslag , om vissa mindre nedskärningar. Vad gäller den dominerande utgiftsposten, produktionsbidragen, har företagits justeringar. Så sker också . Regeringen föreslår, i avvaktan på dagstidningskommitténs betänkande, en höjning fr.o.m. /89 till en beräknad total kostnad av 18,65 milj. kr. Det finns ingen anledning att nu höja produktionsbidragen, i all synnerhet som presstödsnämnden t. o. m. har föreslagit att anslaget skall minskas med 14,5 milj. kr. Moderata samlingspartiet har under en följd av år föreslagit en sänkning av utgående produktionsbidrag. I ett läge då stora befolkningsgrupper och offentliga verksamheter har fått vidkännas betydande nedskärningar måste detta också gälla presstödet. En besparing på av det föreslagna anslaget för produktionsbidrag bör alltså ske för nästkommande budgetår. Det innebär att under punkten G 7 i budgetäskande anslås 381 620 milj. kr. Detta innebär en besparing i kronor räknat med 78 330 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår förslaget om en höjning av produktionsbidragen till dagspress från och med /89 samt 2. att under punkten G 7, åttonde huvudtiteln (utbild- Mot. ningsdepartementet) till Stöd till dagspressen för /89 K802 anvisar ett förslagsanslag av . Hans Nyhage (m) () (m)
mot · GB02K803 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:K803 om decentraliserade databaser över offentliga beslut Det moderna samhällets svåröverskådlighet accentueras med de allt mer förfinade, rationella, metoderna för hantering av information. Offentliga beslut kan lätt "gömmas i den svällande byråkratin. Offentlighetsprincipen existerar visserligen formellt men om den enskilde medborgaren inte informeras av "grundforskande journalister kan beslut som är av avgörande betydelse för den enskilde eventuellt aldrig komma till vederbörandes kännedom. Om offentlighetsprincipen skall få ett verkligt innehåll är det nödvändigt att den enskilde medborgaren ges möjlighet att på ett rimligt sätt informera sig om offentliga beslut. I en annan motion har kristdemokratiska samhällspartiet förespråkat ett folkets datakontor med bl. a. möjligheter att kontrollera myndighetsdiarier, protokolläsning av offentliga beslut, kontroll av enskild riksdagsledamots voteringar, sökning i utskottsbetänkanden etc. En offentlighetsprincip som gör skäl för namnet förutsätter därför att databaser kring det offentliga beslutsfattandet byggs upp. I ett första steg bör därför databaser byggas upp i samband med riksdags-, landstings- och kommunfullmäktigebeslut. Dessa organ bör åläggas krav på uppbyggande av databaser om de beslut som fattats av resp. organ. I ett senare steg kan andra myndigheter och organ anslutas till databaserna. Databaserna bör kunna nås från alla delar av landet. Grunden för databaserna bör vara enkla sökregister som ger hänvisning till var man kan hitta fler uppgifter i ett visst ärende. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag om krav på databaser kring beslut fattade av riksdag, landsting och kommunfullmäktige i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02K805 · 1988-01-20 00:00:00 — 1987/88:K805 [^ff* av och () om ökat anslag till 1987/88 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So221 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av medel till information. () () 1 1987/88.
mot · GB02K810 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:K810 av m. fl. (m) om kassettidningar och texttelefoner Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88 :Sf273 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande kassettidningar och texttelefoner, nämligen att användarna solidariskt skall bära kostnadsansvaret. () () () () () () () 1 1987/88. 3 sami Nr K810812