mot · GB02So220 · 1988-01-20 00:00:00 — av m. fl. om kartläggning av alkoholskadornas omfattning m. m. Alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar på individ och samhälle är utomordentligt stor. Antalet våldsbrott och nykterhetsbrott är också oacceptabelt högt. Till det fåtal slag av alkoholskador som kunnat mätas någorlunda tillförlitligt under ett stort antal år hör alkoholframkallade dödsfall och våldsbrott. Kunskap om övriga alkoholrelaterade skador är bara fragmentariska. Man uppskattar att av akutsjukvårdens platser utnyttjas för vård av alkoholberoende . som skrivs ut från psykiatriska sjukhusen har diagnosen alkoholism eller alkoholpsykos. Mellan 300000 och 500000 människor missbrukar alkohol i . av all misshandel och då speciellt kvinnomisshandel utförs av alkoholberusade personer. Kunskaperna om dessa frågor är mycket bristfälliga och behovet av en noggrann kartläggning av alkoholskadorna synnerligen stort. De data som finns rörande nyrekrytering av unga till narkotikamissbruk visar att en minskning skett. Minskningen noteras bland de skolungdomar och värnpliktiga som kontinuerligt undersöks, men visar sig även i att andelen yngre som misstänks och lagfors för narkotikabrott har minskat. Vissa indikationer tyder på att det tunga narkotikamissbruket ökade och minskade . Det tunga narkotikamissbruket ligger sannolikt - trots den nedgång som förefaller ha skett på en något högre nivå än vad det gjorde enligt en kartläggning 1979 vilket är synnerligen allvarligt. utvecklar i en särskild motion sin syn på narkotikapolitiken. Det alkoholpolitiska beslutet innebar att beslutadé om grunder för en kraftfull alkoholpolitik med främsta syfte att sänka alkoholkonsumtionen. Förslaget tillkom genom den centerpartistiske socialministern försorg. 1 1987/88.3 sami. politik där dåvarande regering vågade ta täten för att minska alkoholkonsumtionen. Den politiken fick även sitt stöd av de olika nykterhetsorganisationema. Alkoholförsäljningen minskade och därmed också de alkoholrelaterade sjukdomstillstånden. Den trend som visar sig i konsumtionsmönstret är en kontinuerlig ökning av vin- och ölkonsumtionen. Med detta nya dryckesmönster har nya konsumentgrupper tillkommit, främst yngre män och kvinnor. Den tidigare ökande vin- och ölkonsumtionen för yngre män har övergått till den högsta konsumtion av starksprit som någon grupp visar upp. Den oregistrerade konsumtionen (främst hemtillverkning och privat import vid utlandsresor) är av stor omfattning, även här svarar främst yngre män och kvinnor för den högsta konsumtionen. Därför är en slutsats man kan dra att med all sannolikhet dricker den stora mängden yngre män och kvinnor alkohol oftare och i större kvantiteter än någon annan tidigare generation gjort. Lagen om handel med drycker All försäljning av alkoholdrycker inom landet är i princip tillståndspliktig. Försäljning av drycker skall omfattas av lagen om handel med drycker (LHD) och skall skötas på ett sådant sätt att skador i möjligaste mån förhindras. Det skall råda ordning, nykterhet och trevnad på försäljningsstället. Omyndiga får inte bedriva försäljning av alkoholdrycker. Vid detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl gäller en åldersgräns . För detaljhandel med öl och för servering av alkoholdrycker är åldersgränsen . Alkoholdrycker får inte säljas eller utlämnas till den som är märkbart påverkad av alkohol eller annat berusningsmedel. Det är också förbjudet att i större omfattning tillhandagå annan med att anskaffa alkoholdrycker. Vid detaljhandel med och servering av alkoholdrycker skall alkoholfria drycker finnas att tillgå i tillfredsställande urval och omfattning. Som allmän regel skall gälla att en kund eller gäst som önskar alkoholfritt skall behandlas på samma sätt som en som beställer alkoholdrycker. Antalet serveringstillstånd har ökat . Antal restaurangar1 med servering av spritdrycker, vin eller starköl till allmänheten, vid utgången av raspektive år, 1978-1986 Number of restaurants licensed to sell spirits, wines or strong beer to the general public, atthe end of the years 1978-1986 respectively -90 -91 -83 -84 -85 En tendens tycks vara att restaurangen från att ha varit en vinrestaurang övergår till att bli en spritrestaurang. Enligt gällande bestämmelser om försäljning av alkoholdrycker skall tillståndsmyndigheten återkalla tillståndet i vissa fall. Detta gäller vid uppkomna olägenheter eller i de fall inte bestämmelserna iakttas. Även varning eller särskild föreskrift kan meddelas. utövar den centrala tillsynen över efterlevnaden av LHD. Den regionala och lokala tillsynen av den verksamhet som styrs av LHD åligger länsstyrelser, socialnämnder och polismyndighet. har huvudansvaret och har ensam befogenheter att vidta åtgärder. personal sköter även de tillsynsuppgifter som skall ske ute på fältet. Att övervakningen av handel med alkoholdrycker bör ha en offensiv inriktning framhölls av departementschefen vid alkoholpolitiska beslut. Särskild vikt skulle läggas på förebyggande insatser och skärpt lagstiftning. beslutade även att antalet handläggare vid länsstyrelserna skulle öka från 27,5 till 45. Tyvärr har de neddragningar som skett vid landets länsstyrelser medfört att tjänster är vakantsatta. var 7 av de 45 tjänsterna vakanta. För många av de handläggare som återfinns på länsstyrelserna ingår även andra arbetsuppgifter än de som kan hänföras till alkoholsidan. Med det ökade antalet utskänkningstillstånd som skett borde för att alkoholpolitiska beslut fortfarande skulle gälla, 58 tjänster finnas för detta ändamål. Följden har blivit att erforderlig kontroll av utskänkningstillstånden inte kan ske. Vi anser det därför viktigt att myndigheten tillförs resurser för att fullfölja uppdrag. Vi kräver även att antalet serveringstillstånd prövas ur ett alkoholpolitiskt perspektiv och inte från andra ofta kommersiella utgångspunkter. Det traditionella kvinnliga dryckesmönstret karakteriseras av få dryckestillfällen och små kvantiteter. Det nya kvinnliga dryckesmönstret är en utökning av det traditionella med större kvantiteter och tätare konsumtionstillfällen. Vin är den dryck man främst väljer. I de yngsta åldersgrupperna återfinns nu ett nytt dryckesmönster som kännetecknas av större mängder och starkare spritsorter. Kvinnor bör inte bli berusade, inte missbruka alkohol. Det strider mot traditionen och mot vad man förväntar sig. Därför är kvinnornas missbruk skamligare och svårare att nå och tala öppet om. är det andra grupper av kvinnor än tidigare som riskerar att utveckla alkoholberoende, nämligen de socialt fungerande: yrkeskvinnor, hustrur, mödrar. De förvärvsarbetande har också den högsta alkoholkonsumtionen bland kvinnor. Kunskaperna om kvinnors missbruk och deras liv som missbrukare är mycket vaga. Det dolda missbrukets offer utgörs till stor del av kvinnor. Kvinnor dricker också i större utsträckning ensamma hemma. Andelen självmordsförsök bland dessa kvinnor är stort. Det är således en mycket dyster bild för de kvinnor som genom ett oskyldigt vindrickande blivit alkoholberoende. Inom familjen blir det allt mera vanligt att såväl kvinnan som mannen överkonsumerar alkohol, vilket leder till mycket svåra konsekvenser för de barn som fostras i familjen. Manlig motsvarighet till den sammanhållande och tålmodiga alkoholhustrun är sällsynt, varför familjestrukturen sönderfaller snabbt och ohjälpligt när kvinnan är den missbrukande parten. Behandling och rehabilitering av kvinnor med alkoholproblem kräver speciella insatser. I skriftserie sägs Utifrån dokumentationen kan vi konstatera att det finns alla skäl att ställa särskilda krav på vården för kvinnliga missbrukare. Detta måste beaktas i all planläggning av socialt behandlingsarbete som berör kvinnliga missbrukare. När det gäller barnens situation i missbrukarhem finns alltför dåliga kunskaper för att kunna föreslå åtgärder för att förbättra dessa utsatta barns situation. Här måste en kartläggning komma till stånd för att vi skall nå kunskaper om vilka behov denna grupp av barn har samt vilka åtgärder som måste vidtas. Det gäller t. ex. frågan om omhändertagande av barn, stödinsatser för familjen och den missbrukande parten eller parterna som blir allt vanligare, och som medför stora behov av familjeterapi. Tyvärr saknas mycken kunskap ute på socialförvaltningarna när det gäller alkoholrelaterade problem. Detta delvis beroende av det förhållandet att nykterhetsnämndernas kunskaper inte togs till vara när den nya socialtjänstlagen antogs. Det finns skäl att via en översyn av hur missbruksarbetet bedrivs skapa kunskap om hur den faktiska situationen är ute i kommunerna. syn på förebyggande insatser för att hejda spridningen av HIVsmitta utvecklas i en särskild motion. Alkoholens roll i den smittspridningen har alltför lite uppmärksammats. I de grupper som utgör den troliga smittspridningsgruppen kommer alkoholens roll tillsammans med sexualmönstret att utgöra de stora fält där informationen måste förstärkas. Vi vill från sida ge Aids-delegationen i uppdrag att verkligen ta detta på allvar och sätta in kraftfulla informationsinsatser för att peka på den roll alkoholkonsumtionen spelar i smittspridningsmönstret. Ett effektivt sätt att sänka alkoholkonsumtionen har visat sig vara att bedriva en skattepolitik som medför att priset på alkohol följer kostnadsutvecklingen. Den metod som används med där skattehöjningen aviserats har medfört att människor frestas att hamstra och det leder ofelbart till en ökad konsumtion. Detta visar den senaste skattehöjningen klart exempel på. Det finns starka skäl för att skapa ett konsumentprisindex som är rensat från alkoholpriser. Det finns redan en beredskap för denna åtgärd. Vi anser därför att ett sådant beslut bör fattas. Denna åtgärd är helt nödvändig om det av uppsatta målet för en minskning av den totala alkoholkonsumtionen 2 000 skall uppnås. Förebyggande insatser för att hejda narkotikabruk Narkotikasituationen innebär inte att vi får upphöra med massiva insatser för att hejda missbruket. Förslaget om kriminalisering av även bruket av narkotika har förts fram av och den proposition som lagts kommer vi att ge synpunkter på i annat sammanhang. Vi vill här mera trycka på det allmänpreventiva som ligger i att skapa drogfria ungdomsmiljöer. Inte minst möjligheterna att engagera föräldrarna i det arbetet har på vissa orter inneburit att vara mera delaktiga i barnens fritidssysselsättning. I kommun har man kunnat visa hur man med föräldramedverkan kunnat bearbeta ungdomsproblem. Med hjälp av föräldrainsatser har man lyckats minimera samhällets insatser för att komma till rätta med hög brottslighet och drogmissbruk. Crack och kokain samt amfetamin är exempel på droger som nyttjas av s. k. innegrupper. Det finns en god tillgång av dessa preparat på marknaden och starka krafter försöker finna nya brukargrupper. Här krävs betydligt intensivare informationsinsatser för att förhindra att en ny missbruksvåg slår ut nya ungdomsgrupper. Dessa droger används även av betydligt äldre människor visar sig i de rapporter som kommer från vård- och behandlingshem. Även de friviliga föreningar som arbetar med drogmissbrukare kan belysa detta förhållande. Dessa frivilliga organisationer kan ofta på ett bra sätt utgöra ett komplement till samhällets ofta tafatta försök att komma till rätta med de problem som narkotikabruket leder till. Här behöver vård och behandlingsmöjligheter finnas med andra krav på drogfrihet och med tillräckligt lång behandlingstid för att det skall vara möjligt att rehabilitera missbrukaren. Med stöd av det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den allmänna inriktningen av alkoholpolitiken samt regeringens övergripande ansvar i detta sammanhang,1] 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om behovet av kartläggning av alkoholskadornas omfattning, [att begär att regeringen i regleringsbreven till länsstyrelserna klargör att tjänsterna på länsstyrelserna för övervakning av alkohollagstiftningen bör tillsättas och utökas efter gällande beslut,2] 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande åtgärder för att komma till rätta med kvinnors alkoholmissbruk, 3. att beslutar hos regeringen begära en kartläggning av barnens situation i missbrukarhemmen i enlighet med det anförda, 4. att beslutar hos regeringen begära att Aids-delegationen får i uppdrag att intensifiera sin information bland alkoholmissbrukare, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande utnyttjandet av skatteinstrumentet i alkoholpolitiken,1] [att beslutar hos regeringen begära förslag innebärande att konsumentprisindex rensas från alkoholprisernas utveckling,3] Mot. 5. att hos regeringen begär intensivare insatser för att So220 förebygga drogmissbruk i olika åldersgrupper. () () () ' 1987/88:Sk810 2 1987/88:Bo305 3 1987/88:Fi405 () () ()