ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo201 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo201 av och () om beredskap mot elavbrott i jordbruksproduktionen Höst och vinter drabbas vårt land av större eller mindre avbrott i elförsörjningen till följd av oväder. Detta sker år och borde inte vara någon överraskning. Verkningarna tycks dock bli större och större för varje gång. Orsaken till detta är att teknik- och elberoendet successivt ökar i bl. a. jordbruksproduktionen. Till detta kommer den ökade specialiseringen i jordbruksdriften. Det förhållandet att landsbygdens eldistributionsnät är mer utsatt för naturens krafter bidrar också till ett ökat antal elavbrott. Avstånden och svårigheter med väganslutningar och terrängförhållanden gör att det tar förhållandevis innan avbrotten är reparerade. Eldistributionsföretagen kan inte heller hålla en organisation för felavhjälpning som klarar extremsituationer. Lidande och olägenheter för djuren kan också inträda, vilket tillsammans med kravet på att jordbrukets produktion långsiktigt måste garanteras gör att kriser av detta slag måste förebyggas. I sista hand gäller det vår livsmedelsförsörjning i kris- och krigssituationer. Försvarsuppgörelsen mellan socialdemokraterna och innebar en ytterligare försvagning av livsmedelsberedskapen. Eftersom lagringen av livsmedel drastiskt skurits ned, en åtgärd som inte godtagits av , är det enligt vår uppfattning så mycket viktigare att beredskapen i produktionen är så mycket högre. Inom jordbruket finns en etablerad blockorganisation för jordbrukets beredskap vid en kris- eller avspärrningssituation. Inom ramen för blockorganisationen bör jordbrukets beredskap för elavbrott av. De åtgärder som måste lösas är att reservkraft finns för att garantera livsbetingelserna för djuren och garantera produktion. Inom varje block bör reservkraftsaggregat i tillräcklig omfattning finnas. För att garantera en sådan uppbyggnad bör också frågan om ekonomiskt stöd i någon form prövas, exempelvis genom statsbidrag. 1987/88 Jo201-207 1 1987/88.3 sami. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning för organisation av frågan om jordbrukets beredskap för avbrott och störningar i elproduktionen inom ramen för jordbrukets blockorganisation. () () 1987/88 Jo201
mot · GB02Jo202 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo202 av och () om satsning på svensk biodling är en betydligt underskattad resurs i vårt lantbruk. Största ekonomiska betydelsen har de för oljeväxtodlingen. En rad försök runt om i världen visar att med bigårdar i närheten av oljeväxtfälten ökar skörden med i medeltal . Detta positiva resultat kan dessutom uppnås utan att man utsätter vår miljö för negativa verkningar, vilket är fallet med flertalet andra produktionshöjande insatser. Tvärtom skulle fler bisamhällen i landet vara till nytta för vår natur och miljö. Flertalet av dagens utrotningshotade växtarter är insektspollinerade, och med bin i närheten har de avsevärt större chans att överleva. Skörden av olika bär, såsom blåbär och hjortron, ökar också markant med god tillgång på bin. Det visar vetenskapliga undersökningar utförda i vårt land. En utökad svensk biodling kan ge nya arbetstillfällen. finns det omkring 120 000 bisamhällen i landet. En 50-procentig ökning skulle ge deltidssysselsättning åt cirka 1 000 personer. Flertalet av dessa arbetstillfällen skulle skapas i glesbygder som har lämpliga förutsättningar för biodling. Konsumtionen av honung är ca . Den svenska produktionen ligger på ca . Resten täcks med importhonung. Det finns alltså ett utrymme för större inhemsk produktion. En av orsakerna till att honungsproduktionen ligger på en relativt sett låg nivå, är att det inte finns något gränsskydd mot billig utländsk honung. En annan anledning är att svenska myndigheter i jämförelse med andra länder ger biodlingen ett mycket blygsamt ekonomiskt stöd. Inte minst gäller det anslagen till den forskning och försöksverksamhet som bedrivs vid . Biodlingsavdelningen vid i har fått vidkännas en betydande nedskärning av sina resurser. kan detta hota hela verksamheten där. De kärva villkoren för biodlingen återspeglas i det faktum att det sker en viss minskning av antalet biodlare och bisamhällen i landet. Detta är oroväckande med tanke på den resurs biodlingen utgör för ett miljövänligt och resursbevarande jordbruk. För att stimulera biodlingen att utvecklas till en näring som effektivt kan betjäna vårt lantbruk och våra trädgårdsnäringar föreslår vi en förstärkning av anslagen till biodlingsavdelningen vid i , vilket också medför en allmän höjning av biodlingens status inom våra 1* 1987188.3 sami. Vi föreslår också att ett statligt bidrag ges till som täcker kostnaderna för en konsulenttjänst i biodlingsfrågor. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till svensk biodling. () () 1987/88 Jo202
mot · GB02Jo204 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo204 av och () om ekonomiskt stöd till lantbruksföretag Lantbruket är av stor betydelse för vår livsmedelsförsörjning och skogsbruket är en för landet viktig exportnäring. Jordbruk och skogsbruk var för sig, i kombination med varandra eller i kombination med andra verksamheter utgör ett viktigt inslag för en levande landsbygd. är många lantbruksföretag beroende av ekonomiskt tillskott från kombinationsverksamhet. för att stimulera till ökad sysselsättning på landsbygden och därmed ge människorna en möjlighet att bo kvar i sin hembygd bör jordbruksstödet förändras så att det även kan utgå till näringar i kombination med lantbruksföretag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av jordbruksstödet.
mot · GB02Jo207 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo207 av och (vpk) om stöd till spannmålsodling i Spannmål har odlats i . Det är viktigt ur många synvinklar att denna odling kan fortsättas. En fortsatt odling skulle bidra till minskad sårbarhet ur ett totalförsvarsperspektiv. Odling ger jobb. Den hindrar förbuskning och igenväxning av landskapet. Kunskap om odlingsteknik finns och kan upprätthållas. Nedlagt kapital i maskiner etc. kan förräntas. Arbetslösheten är högst i landet inom . har gett kommuner och andra organisationer möjlighet att sätta sig in i hur problemen står i denna fråga. Där har också redovisats hur odlingen drabbas av stora förluster om inte ett stöd för verksamheten utgår. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ett arealstöd till spannmålsodling i , 2. att hos regeringen begär förslag till arealstöd till spannmålsodling i .
mot · GB02Jo208 · 1988-01-15 00:00:00 — 1987/88 :Jo208 te® om förmalningsavgift på spannmål vid Mot. sprittillverkning 1987/88 Export av svensk vodka, huvudsakligen till , har blivit en stor framgång. 1986 exporterades sålunda till ett värde av , vilket var mer än en fördubbling i jämförelse med 1984. tillverkade Skånebrännerier råsprit med fabrikspotatis som råvara och med vete som råvara. Av råspriten förädlades till vodka. Priset på potatisen sätts med utgångspunkt från de inhemska produktionskostnaderna. För den spannmål som används för spritproduktion erlägger Skånebrännerier gällande inlösenpris. Förmalningsavgift utgår dock ej. För brödspannmål som används för human konsumtion är förmalningsavgiften annars per kg. Vid export av vodka, med undantag för mindre kvantiteter till EFTAländerna, sker emellertid en utjämning av råvarukostnaderna med utgångspunkt från det aktuella exportpriset för vete. Därmed kan den vete som åtgår för tillverkning av vodka på eportmarknaden prismässigt jämställas med den brödsäd som går på export. Skånebrännerier får dock en avsevärd fördel genom att biprodukterna vetekli och gluten säljs på den svenska marknaden inom ramen för gränsskyddet. Därigenom får man en icke oväsentlig konkurrensfördel gentemot exempelvis kvarnar med liknande biprodukter. Genom denna fördelaktiga prissättning på biprodukterna sjunker kostnaden för vetespriten med ca en krona per liter 50 %-ig sprit varigenom kostnaden för denna vetesprit blott är per liter. Själva tillverkningskostnaderna är annars /lit sprit tillverkad av potatis och 3,04 tillverkad av vete. För att åstadkomma en större konkurrensneutralitet både beträffande råvaran och biprodukterna borde enligt min uppfattning Skånebrännerier erlägga förmalningsavgift (1,/kg) för veten. Råvarukostnadsutjämning skulle sedan ske i vanlig ordning för exporten och biprodukterna skulle därvid bli konkurrensneutrala. För jordbruket skulle det innebära en välkommen inkomstförstärkning, medan prisökningen för vodkan skulle vara helt försumbar. bör ge regeringen till känna att förmalningsavgift bör utgå för spannmål använd i sprittillverkning. I 1987/88. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att förmalningsavgift bör utgå för spannmål använd i sprittillverkning. 1987/88 Jo208
mot · GB02Jo210 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo210 av och () om prisstödet till rennäringen Till rennäringen utgår ett prisstöd ungefär motsvarande prisstödet för jordbruket i norra , det s. k. Norrlandsstödet. Prisstödet lämnas per slaktad ren som godkänts för besiktning. Anslaget för prisstöd till rennäringen var för budgetåren 1984/85 och 1986/87 13,1 milj. kr. På grund av den uteblivna höjningen av anslaget sänktes därför prisstödet per ren . under dessa år. I anledning av vår motion (1985/86:Jo228) beslöt (JoU 1985/86:13) att göra ett uttalande till förmån för en årlig justering av prisstödet till rennäringen. Trots detta fanns i fjolårets budgetproposition inte något förslag till uppräkning av prisstödet. Efter krav i bl. a. vår motion 1986/87:Jo203 beslöt mot socialdemokraternas röster att höja anslaget med 4,7 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag på 13,1 milj. kr. I årets budgetproposition föreslås en höjning av anslaget så att prisstödet kan räknas upp . Prisstödet till rennäringen jämförs ofta med prisstödet till jordbruket i norr och den nu föreslagna 3-procentiga höjningen motsvarar den med hänsyn till kostnadsutvecklingen föreslagna höjningen av prisstödet till jordbruket. Ser man på utvecklingen av prisstödet till rennäringen har det inte höjts i samma utsträckning som prisstödet till jordbruket höjts. Den stora höjningen härvidlag skedde från /86 med en utgift på 377 milj. kr till 1986/87 med 524 milj. kr. Jämfört med detta råder en eftersläpning av prisstödet till rennäringen, vilket det enligt vår mening bör övervägas att kompensera. Härvid bör kostnads- och lönsamhetsutvecklingen för rennäringen undersökas. bör därför uttala att frågan om uppräkning av nivån utöver årets kostnadsökning på prisstödet till rennäringen bör prövas och förslag framläggas i nästa års budgetproposition. Därvid bör även prövas om stödet bör vara fastställt till visst belopp per slaktad ren i stället för ett totalbelopp så att sänkningar ej uppstår av stödet per ren vid expansion av renskötseln, eller då av andra skäl slaktens omfattning ökar. sker överläggningar om prisstödet mellan staten representerad av lantbruksstyrelsen och jordbruksnämnden och samerna genom , . Ordningen för dessa överläggningar behöver enligt SSR utvecklas så att överläggningarna hålls så tidigt att de kan få reella förutsättningar att påverka t. ex. anslagsframställningar. Vi finner därför anledning för att göra ett uttalande om att formerna för överläggningarna bör bli sådana att de kan ge underlag för ställningstaganden. Haveriet vid kärnkraftverket i Tjernobyl drabbade rennäringen mycket hårt. Vikten för samerna att utvärdering sker av följderna av haveriet och att åtgärder vidtas för att långsiktigt ge förutsättningar för de samiska näringarna trots det radioaktiva nedfallet från Tjernobyl tar vi upp i särskild motion. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av översyn av prisstödet till rennäringen och formerna för överläggning mellan staten och samerna om detta. () () 1987/88 Jo210
mot · GB02Jo214 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo214 av m. fl. om befrielse från förmalningsavgift för alternativt odlad spannmål Mångå människor vill ha ett jordbruk utan gifter och kemikalier som ger konsumenten goda och nyttiga livsmedel och jordbrukare och livsmedelsarbetare en trygg försörjning i ett miljövänligt produktionssystem. Det finns således ett starkt folkligt stöd bakom det miljö- och resursmål som lagts fast livsmedelspolitiska beslut. Den alternativa odlingens målsättning ligger i linje med syn som ligger till grund för det nya miljö- och resursmålet för jordbrukspolitiken. Målsättningen är en odling som hushållar med naturresurserna, är skonsam mot miljö och ger produkter med hög näringskvalitet. Alternativ odling är ett vedertaget samlingsnamn för olika jordbruksmetoder som inte använder sig av vare sig handelsgödsel eller kemiska bekämpningsmedel, såsom biodynamisk odling, organisk biologisk odling och naturenlig odling. Samhällets stöd för den alternativa odlingen har kommit till uttryck genom en utökad forskning och rådgivning. Målsättningen att halvera kemikalieanvändningen är också ett steg i rätt riktning för att minska intensiteten. Det finns tveklöst ett samband mellan miljöproblem, jordbrukets allt högre intensitet och det stora spannmålsöverskottet. Förmalningsavgiften (ca 500600 milj. används till att subventionera kemikaliejordbrukets spannmålsöverskott. Ett sätt att ytterligare stimulera en omställning till alternativ odling vore att befria alternativt odlade spannmål från förmalningsavgift. (Detta skulle innebära ett bortfall av !) bör göra ett uttalande med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förmalningsavgift för alternativt odlad spannmål. () () () ()
mot · GB02Jo218 · 1988-01-20 00:00:00 — om undantag i från tvåprissystemet för mjölk Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sk365 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undantag från tvåprissystemet för mjölk i stödområde 1 och 2.
mot · GB02Jo219 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo219 av m. fl. (c) om beredskapslagringen av livsmedel, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Fö512 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målsättningen för beredskapen av livsmedel och insatsvaror, 2. att anslår 30 milj. kr. ytterligare till C5 Kostnader för beredskapslagring av livsmedel, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regional livsmedelsproduktion. () () () (c) (c) () () () () () () () () ()
mot · GB02Jo220 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo220 av () om bytesaffärer med skogsfastigheter En av de ändringar som skett i jordförvärvslagen innebär att hänsyn nu skall tas till den regionala situationen. Detta bör givetvis beaktas även när skogsfastigheter skall byta ägare. De flesta jordbruk i vårt land behöver tillskott av skog för att ge brukaren ökad inkomst. Det ingår i lantbruksnämndernas uppgift att verka för sådana storleksrationaliseringar. När större sammanhängande skogsfastigheter är till salu bör rådande speciella arronderingsförhållanden bli vägledande. Är den salubjudna skogsfastigheten lämpad för stordrift bör den rimligen inte styckas upp i mindre fastigheter. Så sker emellertid ofta i syfte att tillföra kompletterande skog till intresserade skogs- och jordbrukare. I stället borde lantbruksnämnden gå in och förvärva de större skogsfastigheterna som är lämpade för stordrift, och sedan arrangera lämpliga bytesaffärer med skogsindustrier som besitter många mindre välarronderade skogsfastigheter. Till gagn för landsbygden Dessa mindre skogsfastigheter och skiften ligger ofta i områden där behovet är som störst att förstärka heltids- och deltidsskogsbruk. I sådana bygder skulle bytesaffärer av skisserat slag kunna förhindra fortsatt avfolkning. skulle vara garanten för att dels skogsindustrier säljer lämpliga skogsarealer till enskilda skogs- och jordbrukare, dels att samma industrier får förvärva stora enheter och där ta vara på rationaliteten. Det vore angeläget att lantbruksnämnderna gavs sådana riktlinjer när det gäller hanteringen av förvärvsärenden av det slag som här beskrivits. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att lantbruksnämnderna ges sådana riktlinjer att skogsfastigheter i ökad omfattning blir föremål för bytesaffärer där dels rationaliteten tillvaratas, dels lokaliseringspolitiska syften kan vinnas. 1987/88 Jo220
mot · GB02Jo221 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo221 av och () om skogsplantering på Åtgärder för att klara jordbrukets produktionsområde utan överproduktion blir allt akutare. Olika åtgärder har vidtagits och planerats för att nedbringa jordbruksöverskottet som det är nödvändigt att avföra jordbruksmark från produktionen. Det finns många markområden som är ur produktionssynpunkt av låg kvalitet såsom sand- och grusmarker och därför i första hand lämpliga att avföra från jordbruksproduktion. För att kunna klara spannmålsöverskottet torde det vara nödvändigt att del av åkermarksarealen tas ur produktion. Överföring av till skog är ett effektivt sätt att minska utlakningen av kväve liksom också fosforförlusterna genom ytavrinning. Störst effekt erhålls om som har sämst växtnäringshushållning överförs till skog. I , där vi har den största produktionen inom jordbruket, finns markområden vid t. ex. , och Saxtorp som är utpräglade sand- och grusmarker och är väl lämpade för skogsproduktion. Från miljö- och naturskyddssynpunkt är det väsentligt var jordbruksmarken tas ur produktion och att olika regionala organ ges möjlighet att medverka i planeringsarbetet. En överföring av viss till lövskog i tätortsnära områden, t. ex. i västra helåkersbygder, skulle vara positivt för rekreation och friluftsliv och öka mångfalden i landskapet men få motsatt effekt i mellan- och skogsbygder där kulturlandskapstyper (ängar, hagar) med stora värden för naturvård, kulturminnesvård, turism och friluftsliv. Skogsplantering här kan därför vara negativ. Det finns markägare som, medvetna om problemen med överproduktion, är intresserade av att plantera skog på marker som är av låg kvalitet. Det är emellertid ej lätt att ställa om produktionen från jordbruksprodukter till skog där avkastningsresultatet börjar visa sig först . Åtgärder bör därför aktualiseras för att stimulera plantering av skog på marker som ej är nödvändiga för jordbruksproduktion. Markägare som är beredda att investera i skogsplantering av måste investera 8 000 till . Investering i skogsplantering innebär att avkastningen börjar . Detta kräver stora kapitalresurser. För att underlätta för markägaren att heskoga lämpliga marker måste åtgärder vidtagas för att underlätta kapitaltillgången för sådana ändamål utan att kostnaderna på kort sikt blir för betungande. Ett utjämningslån där vissa räntekostnader sköts framåt i tiden, för att minska kostnaderna i början, kan vara ett sätt, och med ett sådant eller Mot. liknande finansieringssystem skulle lättare kunna beskogas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett utjämnande lånesystem för finansiering av skogsplantering på . () ()
mot · GB02Jo222 · 1988-01-21 00:00:00 — av och () om sockerbetsodlingen i län Alla odlare av sockerbetor på och läns fastland borde av regeringen få klara och positiva besked om den framtida produktionen. Lika viktigt är det att alla som arbetar vid sockerbruket i får besked om att sysselsättningen blir garanterad för framtiden. Det vore mycket olyckligt om regeringen nu låter sig påverkas av statens jordbruksnämnds analyser av sockerproduktionen i . utredning diskuterar alternativ som direkt pekar ut en nedläggning av bl. a. sockerbruket i . En avveckling av bruket skulle innebära att också sockerbetsodlingen på och fastlandet kommer att slås ut. Det är anmärkningsvärt att jordbruksnämnden över huvud taget diskuterar ett alternativ som innebär en nedläggning av sockerproduktionen på och läns fastland. Nämnden borde tagit hänsyn till att statsmakterna uttalat att en eventuell minskning av sockerbetsodlingen inte får gä ut över och . utredning bidrar endast till att skapa oro och osäkerhet både hos odlare och anställda inom sockerproduktionen. Att dessa människor år tvingas uppleva osäkerhet om odlingens framtid är inte acceptabelt. Alla berörda har rätt att få klara och positiva besked om framtiden. borde insett att en avveckling av sockerproduktionen får helt orimliga konsekvenser för många människor på och fastlandet. Analysen visar tydligt att 350400 årssysselsatta skulle förlora sin försörjning om sockerbetsodlingen avvecklas. Detta svåra bakslag skulle drabba ett län som minskat sin befolkning med 4000 människor sedan den socialdemokratiska regeringen övertog makten . Avfolkningen är lika kraftig som för flera norlandslän. har uttalat att sydöstra behöver regionalpolitiska insatser för att kunna utvecklas positivt. Att då avveckla en viktig del av jordbruksnäringens produktion står i direkt strid med de politiska målsättningar som angett för län och . Om de alternativ jordbruksnämnden diskuterar skulle bli verklighet kommer odlarna av sockerbetor att drabbas negativt. Vissa kapitalförluster är oundvikliga genom att en del specialmaskiner kommer att bli överflödiga och värdelösa eller få säljas till reducerat pris. Odlare med djur i produktionen som använt blasten som foder går miste om en betydelsefull resurs. Även näringslivet i övrigt kommer att få känna av en nedlagd sockerproduktion. Hela det transportarbete som betodlingen ger vissa transportföretag kommer att försvinna. Underlaget för maskinstationsverksamhet kopplad till betodlingen går också förlorat. Sammantaget får en nedlagd sockerproduktion helt orimliga konsekvenser för såväl enskilda människor som för en redan utsatt region. En garanti för fortsatt odling av sockerbetor och produktion vid bruket i är därför ett mycket viktigt bidrag till dessa bygders utveckling och framtid. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sockerbetsodlingen på och läns fastland. () () 1987/88 Jo222