mot · GB02Jo206 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo206 av m. fl. (fp) om rennäringen Det är synnerligen angeläget att beslutar om en omprövning av den statliga rennäringspolitiken. Gällande lag, om vilken beslöt 1971, är i behov av reformering. Den nu förda rennäringspolitiken grundar sig inte på en helhetssyn på samerna som folk eller det nära och oupplösliga sambandet mellan kultur, näring och marker. Samerna utgör en etnisk minoritet, som i egenskap av ursprunglig befolkning intar en särskild ställning både gentemot majoritetsbefolkningen och andra minoritetsgrupper. Den samiska kulturen har emellertid på grund av samhällets tryck utsatts för stora påfrestningar både ekonomiskt och kulturellt. Det är viktigt att vi genom de statliga insatserna garanterar samerna deras kulturella särart. har inte tidigare haft underlag för en samlad genomgång av den statliga rennäringspolitiken. Detta underlag finns nu i och med att rennäringskommittén i sitt betänkande Rennäringens ekonomi (SOU 1983:67) har redovisat olika reformförslag, grundade på en genomgång av den förda rennäringspolitiken. Kommittén fann att denna måste konkretiseras och angav fyra delmål grundade på att, som kommittén angav det: inom ramen för ett mångkulturellt samhälle har förpliktelser att visa respekt för samisk kultur och samiska näringar och ge utrymme för samerna att bestämma och påverka sin livssituation utifrån samiska värderingar. De av kommittén redovisade delmålen formulerades enligt följande: Minoritetspolitiskt mål, som innebär att rennäringen är en förutsättning för den samiska kulturen och därför måste förbli en samisk näring. Regionalpolitiskt mål, som innebär att bosättning och sysselsättning i de samiska bosättningsområdena upprätthålls. Näringspolitiskt mål, som innebär en rationell och lönsam produktion inom näringen baserad på de för näringen bestämmande förhållandena och genom tillvaratagande av naturresurser. Inkomstmål, som innebär att rennäringsutövarna skall ha en ekonomisk och social trygghet och standard i arbetet, som inte avviker från vad som gäller i samhället i övrigt. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte följt upp rennäringskommitténs arbete och betänkande i en samlad proposition. har därigenom inte varit i tillfälle att behandla frågorna. Vi anser att detta bör ske och att en proposition föreläggs . Detta bör ge regeringen till känna. Avsaknaden av en genomarbetad statlig rennäringspolitik sätter sin prägel på de förslag om framläggs i budgetpropositionen beträffande rennäringen. Detta gäller dels konsekvenserna av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl, dels uppräkningen av prisstödet. Vi finner därför anledning att redovisa kompletterande uppgifter och förslag. Konsekvenserna av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl Förutsättningarna för de samiska näringarna - inte bara renskötseln utan även fisket m. m. - har radikalt påverkats av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Det har varit av stort värde att inte minst samerna och renskötseln kunnat påräkna en stark uppslutning från samhällets sida och att näringens utövare liksom slakteri- och förädlingsföretag m. fl. kan hållas ekonomiskt skadeslösa till följd av kärnkraftsolyckan. De åtgärder som vidtagits torde i allt väsentligt ha varit effektiva, och det viktiga är nu att de berörda kan känna långsiktig trygghet i att åtgärder vidtas så länge behov därav föreligger. Mot denna bakgrund finner vi det oroande, då regeringen under anslaget Ersättning på grund av radioaktivt nedfall (B 10) beträffande fortsatta ersättningar för olika skador och åtgärder skriver: 1 vilken utsträckning som ersättningar kan komma att behöva lämnas även /89 är nu inte känt. Så till vida kan propositionens beskrivning godtas som att beloppet inte är känt, men någon tvekan får inte råda om statens ansvar att även i fortsättningen svara för ersättningar för merarbete, inkomstbortfall och annat som sammanhänger med konsekvenserna av kärnkraftsolyckan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I det stora flödet av åtgärder, ekonomisk kompensation m. m. är det lätt att den enskilda människan glöms bort. Detta har uppmärksammats av (), som tillsammans med socialmedicinska institutionen vid utarbetat en plan för undersökning av Tjernobyl-katastrofens effekter för den enskilda människan i berörda områden. Syftet med utredningen är att enskilda människor - såväl samer som glesbygdsbefolkning i övrigt - skall få redovisa sin upplevelse av katastrofens effekter på dem själva och på deras sociala miljö. I en framställning till skriver SSR och socialmedicinska institutionen bl. a.: Det förhållandet att alla de drabbade kommer till tals på ett standardiserat sätt (dvs. genom undersökningen) har ett värde i sig. De kunskaper om generella drag i reaktionerna som den vetenskapliga bearbetningen ger kan förväntas förbättra de åtgärder som vidtas för att lindra katastrofens verkningar. Regeringen (miljö- och ) beslutade att avslå framställningen om . för att kunna genomföra undersökningen. Vi finner det utomordentligt angeläget att de berörda människorna inte glöms bort och att samhället i stort får en information om hur en katastrof av detta slag påverkar befolkningen. Undersökningen har således ett värde såväl för de berörda som för samhället, varför vi finner det i högsta grad motiverat att budgetmedel anslås för att kunna genomföra undersökningen. Under har prisstödet till rennäringen inte följt uppjusteringarna av Norrlandsstödet. Prisstödet per ren höjdes 1984/85 till . och var oförändrat 1985/86. Stödet sänktes därefter 1986/87 till . per kontrollslaktad ren. 1987/88 var stödet . var totalsumman för utbetalda pristillägg i huvudsak oförändrad. höjdes Norrlandsstödet (1985/86), (1986/ 87), och (1987/88). Förslaget i årets budgetproposition innebär att prisstödet till rennäringen uppräknas . Detta kan ske genom den höjning som föreslås av anslaget främjande av rennäringen (B 9). De är lika med uppräkningen av prisstödet till jordbruket i norra . I rådande budgetläge torde det inte vara möjligt att helt återhämta eftersläpningen när det gäller prisstödet till rennäringen. Det måste dock vara motiverat att göra en engångsuppräkning av förra årets anslag med utöver regeringens förslag för att i någon mån kompensera för tidigare uteblivna ökningar. Motiv för en sådan åtgärd finns i och med att prisstödet till rennäringen tidigare uppräknats analogt med Norrlandsstödet - en modell som regeringen nu vill återinföra. Till följd härav föreslås att anslaget främjande av rennäringen (B 9) höjs med 2,4 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit till . , vatten och miljö Vår generation har större tekniska möjligheter än någon före oss att skövla och förstöra. Vi har dock större kunskap och möjligheter att skydda, bevara och återställa. har i sin miljövårdsmotion ingående behandlat frågor som rör våra möjligheter att värna naturen. Dessa problem hör intimt samman med möjligheterna till fortsatt renskötsel. fortsätter sitt arbete för bevarandet av fler fjällnära skogar och anför i miljömotionen att skyddet av dessa skogar bör förstärkas. En utgångspunkt skall då vara att områden av stort värde för naturvård och rennäring skall sparas. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en samlad statlig rennäringspolitik, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens ansvar för ersättningar på grund av radioaktivt nedfall, 3. att anslår . för /89 för genomförande av en undersökning av effekter för den enskilda människan i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att till Främjande av rennäringen för /89 anslår 2,4 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således . () () (fp) ()