mot · GB02So278 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:So278 av m. fl. (m) om ungdomars alkoholmissbruk I årets budgetproposition föreslås långtgående åtgärder och insatser i syfte att skapa bättre villkor för dagens ungdomar. Regeringen har i bilaga gjort en utförlig presentation av sin uppfattning om situationen för ungdomar i vårt land, vilken redogörelse avslutas med en hemställan att regeringen bereder tillfälle att ta del av det anförda. Redogörelsen ger på intet sätt en uttömmande bild av dagens ungdom. Den ägnas huvudsakligen åt att utförligt beskriva de ekonomiska svårigheter som ungdomar drabbas av inom praktiskt taget samtliga områden. Följdriktigt utmynnar skrivelsen i konkreta förslag om höga anslagshöjanden inom de flesta områden som berör ungdomar eller deras situation. Det är beklagligt att inte ungdomsministern velat redovisa den positiva tillvaro som majoriteten av svensk ungdom upplever. Knappast i något annat land har ungdomen en så hög levnadsstandard som i vårt. När det gäller icke varaktiga konsumtionsvaror utgör ungdomar i åldern den mest konsumtionsstarka gruppen. Försäljningen av skivor, kassetter och video ligger internationellt sett högt i vårt land och huvuddelen av inköpen görs av ungdomar. Svensk ungdom har också en utomordentligt hög resandefrekvens, och ca 20 000 ungdomar söker visum till för att resa jorden runt. I alpländerna utgör svenskarna den största utlänningsgruppen . Ungdomsministerns redogörelse däremot, ger en bild av svensk ungdom som om huvuddelen av den var arbetslös, saknade bostad och levde under miserabla ekonomiska förhållanden. Allt fler genomgår en fullständig gymnasieutbildning och finner därefter förhållandevis lätt ett arbete med försörjning. Även tillströmningen till universitet och högskolor ökar och gör att nya generationer kan bidra till vårt lands ekonomiska utveckling. Datautbildningen fungerar väl och många ungdomar har ett stort företräde gentemot äldre genom sitt datakunnande. Idrott och friluftsliv utgör en viktig del av många ungdomars tillvaro och bidrar till att skapa en meningsfull fritid. Självklart är emellertid inte allting väl. Vad vi med ovanstående velat visa är den ensidighet som utmärker propositionens försök till att ge en bild av dagens ungdom. Av propositionen får man uppfattningen att om bara tillräckligt mycket pengar satsas så får alla det lika bra. 1* 1987188.3sami. I alltför ringa grad talas i propositionen om ungdomsfylleriet och dess negativa verkningar. I och med att mellanölet försvann ansåg många problemen vara ur världen. Genom att öka anslagen till droginformation tror man sig nu kunna få kontroll över situationen. Så är inte fallet. Verkligheten är annorlunda, om man vågar se sanningen i vitögat. Alkoholmissbruket börjar i allt lägre åldrar, oberoende av socialgruppstillhörighet och förorsakar obotliga skador genom tidig utslagning. Dessa ungdomar påverkas inte av ungdomsföreningarnas droginformation. Vad som behövs är kraftfulla åtgärder mot langning och rigorös kontroll vid disco och andra nöjestillställningar. De tidiga barnaårens betydelse för människors utveckling är oomstridd. Moderata samlingspartiet har i andra motioner till årets riksdag liksom tidigare krävt att småbarnsföräldrar får reella möjligheter att bättre ta hand om sina barn under småbarnsåren och de tidiga skolåren. Vi har också pekat på skolans roll: möjligheten att utvecklas efter egna förutsättningar och en större frihet i ämnesvalet kan bidra till att ge de unga självförtroende och motverka att de faller offer för olika slag av missbruk. Vi har också föreslagit åtgärder för att snabbt återföra unga missbrukare till ett ordnat liv. Stödet till ungdomsorganisationerna har alltmer kommit att utgöras av projektbidrag. fördelar t. ex. mer än 4 milj. kr. till upplysning om alkohol och narkotika. Därtill kommer projektbidrag från , närmare 1,3 milj. kr., med bl. a. viss satsning på föräldraupplysning. Någon utvärdering av resultatet av de åtgärder som kostat många har inte gjorts. Antagligen kan man påstå att missbruket skulle ha varit värre om inte särskilda medel satsats på upplysning i drogfrågor, men i vad mån verksamheten nått ut vet man inte. Enligt vår uppfattning måste en genomgripande undersökning göras om ungdomens alkoholvanor, och förslag läggas fram i syfte att motverka det tilltagande alkoholmissbruket bland ungdomar och åstadkomma sundare ungdomsmiljöer. RRV fick 1986 av regeringen i uppdrag att kartlägga det statliga stödet till folkrörelserna samt föreslå förenkling av reglerna och en effektivare samordning. Av RRV:s kartläggning framgår att projektstödet vuxit i hög grad och att behovet av samordning är stort. I många fall kan inte någon utvärdering göras och det torde kunna påstås att betydligt större effekt skulle uppnås om stöd i olika former inte delades upp på det sätt som sker. Också för ungdomsorganisationerna torde gälla behovet av en bättre överblick. I årets budgetproposition föreslås att ytterligare uppgifter lägges på som bl. a. ges i uppdrag att framarbeta en årlig rapport om ungdomars situation. Vi anser inte att statens ungdomsråds verksamhet bör utökas utan att det i stället bör avvecklas. verksamhet har byråkratiserats i en utsträckning som kommit ungdomsföreningar att avstå från att söka de bidrag de är berättigade till. I vissa fall har Rådet självt inte kunnat klara det byråkratiska regelverket. Så t. ex. pekar Kammarkollegiets revisionskontor i sin granskningsrapport på vissa svagheter i statsbidragshanteringen och avslutar rapporten med bl. a. följande synpunkter och rekommendationer (återgivna i förkortat skick): Rapporten ifrågasätter om inte ungdomsrådet överträtt sina befogenheter beträffande beslut att inte återkräva för mycket utbetalda bidrag till . Rapporten rekommenderar utredning om ändring i bidragsförordningen för att undvika feltolkningar. att bidragsrutinen dokumenteras, att rutinen för registrering och diarieföring ses över, att inventarieredovisning sker genom inventering, att delegering av befogenheter fastställs i beslutsprotokoll, att reseorder upprättas vid tjänsteresor, att ungdomsrådet utarbetar en arbetsordning. Revisonsrapporten belyser svagheter som är oacceptabla. Folkrörelserna utför i vårt land en utomordentligt högt uppskattad verksamhet. Inte minst gäller detta våra ungdomsorganisationer vars verksamheter spänner över ett vitt fält. Praktiskt taget alla intresseområden har sina egna ungdomsföreningar och organisationer, och det är ofta en intensiv och ytterst livaktig verksamhet som för barn och ungdomar är av stor betydelse för deras fortsatta utveckling. Vad vi vänder oss mot är att staten genom att i så hög grad koncentrera såväl bidragsgivning som utredningsarbete till en regeringen så närstående organisation som skaffar sig ett icke önskvärt inflytande över hela den totala ungdomsverksamheten. Regeringen utser styrelsen för och påverkar därmed indirekt fördelningen av det statliga stödet till de olika föreningarna och organisationerna. Ungdomsorganisationerna borde i högre grad stå fria från staten. Huvuddelen av alla ungdomsorganisationer är organiserade i för ungdomsorganisationer, andra organisationer finns dessutom och ytterligare samrådsorgan kunde bildas. Genom ett avskaffande av skulle statens anslag kunna gå direkt till samordningsorganisationerna, vilka sedan själva fick ansvara för fördelningen, i princip på det sätt som sker inom idrottsrörelsen. Vi är medvetna om att avskaffandet av bör kombineras med att ungdomsorganisationerna själva ges möjlighet att besluta om de organ som bör träda i ungdomsrådets ställe. bör därför av regeringen begära att avvecklas och att ungdomsorganisationernas egna samordningsorganisationer blir ansvariga för fördelningen av det statliga stödet. Under en övergångstid bör SO kunna svara för bidragsgivningen. Efter förslag från den dåvarande borgerliga regeringen befriades de ideella föreningarna i stor utsträckning från inkomstskatt. De beskattas endast för inkomst av fastighet och inkomst av rörelse. Även sådana inkomster befrias från skatt om de huvudsakligen har naturlig anknytning till föreningens ideella verksamhet eller utgör en traditionell finansieringskälla. Inkomster av kommersiellt bedriven verksamhet skall däremot i princip beskattas i vanlig ordning. Detta motiveras främst av hänsyn till risken för snedvridning av konkurrensen med andra rörelseidkare. En allmännyttig ideell förening är emellertid berättigad till ett grundavdrag på . Sedermera har de ideella föreningarna också befriats från mervärdeskatt för sådana inkomster som inte inkomstbeskattas. För att ytterligare förbättra de ideella föreningarnas situation och förenkla deras hantering bör grundavdraget höjas något och värdesäkras. En avvägning måste självfallet ske med hänsyn till vad som tidigare anförts om risk för konkurrenssnedvridning. Enligt vår mening borde grundavdraget kunna höjas till ca . i dagens penningvärde. Reklamskatt tas ut på olika former av reklam som säljs av ideella ungdomsorganisationer. Det kan gälla annonser i programblad o. d. Enligt vår mening bör reklamskatten kunna slopas i de fall det inte snedvrider konkurrensen med kommersiella media. Regeringen bör utreda frågan och återkomma till med förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att av regeringen begär en utredning om ungdomars alkoholmissbruk och förslag enligt vad i motionen anförts, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion anförts om avveckling av och den framtida bidragsgivningen till ungdomsorganisationerna,1] [att hos regeringen begär förslag om en förändring av grundavdraget vid inkomstbeskattningen för ideella organisationer enligt vad som anförts i motionen2] [att hos regeringen begär en utredning om möjligheten att slopa reklamskatten för ideella ungdomsföreningar.2] () () (m) () () () 1 1987/88:Kr426 2 1987/88:Sk478