ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ju209 · 1988-01-21 00:00:00 — 1987/88 :Ju209 av och () om arvode till suppleanter i polisstyrelse Polisstyrelsens ordinarie ledamöter erhåller arvode i sedvanlig ordning medan däremot kallade och deltagande/närvarande suppleanter icke erhåller arvode. Arvode till suppleant utgår endast i de fall där ordinarie ledamot ej tjänstgör. har arvode utgått även till suppleanterna, men ändring har skett . De flesta kommuner tillämpar den ordningen att arvode utgår även till icke tjänstgörande suppleanter. Vi motionärer finner det angeläget att suppleanterna ges tillfälle att delta i styrelsearbetet och därmed bör arvoderas. I det här speciella fallet finner vi det angeläget att staten/samhället känner sitt ansvar och betalar ut arvode till suppleanterna. Med anledning av vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att arvode skall utgå till kallade/närvarande suppleanter i de lokala polisstyrelserna. () ()
mot · GB02Ju211 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ju211 av () om medborgarvittnen i polisverksamheten I några kommuner har det under kortare eller längre tider funnits medborgarvittnen . Deras uppgifter är att medverka vid polisförhör för att därigenom stärka rättssäkerheten. Avsikten är att öka tryggheten såväl för dem som är föremål för polisiära åtgärder som för de poliser som ansvarar för dessa insatser. För dem som förhörs är situationen ofta ovan med svåröverblickbara konsekvenser, medan det för polisen ofta finns risk för orättvisa beskyllningar mot övergrepp. Tyvärr har inte verksamheten med medborgarvittnen helt motsvarat förväntningarna. Anledningarna härtill är flera. a. har polisen reagerat med en känsla av misstroende. Inte alltid har medborgarvittnena själva haft en realistisk uppfattning om sin uppgift. Inte heller har verksamheten varit tillräckligt känd bland allmänheten. finns det medborgarvittnen endast i och . På några platser, bland dessa , har man tidigare på försök bedrivit denna verksamhet. Trots vissa negativa erfarenheter och fastän medborgarvittnen endast funnits i ett mindre antal kommuner, är det ändå mycket som talar för att idén med medborgarvittnen inte bara är god utan också bör utvecklas. Det bör noteras att med övervägande gott resultat har verksamheten funnits i . Därför bör åtgärder vidtas för att uppmuntra en försöksverksamhet i flera kommuner än där den nu förekommer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att initiativ bör tagas för att utveckla verksamhet med medborgarvittnen.
mot · GB02Ju212 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju212 av () om lönetillägg för vissa polismän , bestående av och kommuner, är beläget mitt i det expansiva . Distriktet är omgivet av storstadspolisdistrikt som , , och . På grund av bl. a. det geografiska läget har under en följd av år upplevt en ständigt ökande brottslighet. Distriktets arbetsbelastning är därför väsentligt större än andra distrikts i jämförbar storlek. Arbetsbördan per befattningshavare överstiger vida riksgenomsnittet. Dagens brottslingar är ofta mobila. Många som hamnar hos enköpingspolisen kommer från närliggande storstadspolisdistrikt. och har uppmärksammat den stora arbetsbörda som åvilar polismyndigheten i och har därför tilldelat myndigheten sju nya polismanstjänster. Emellertid har inte lönefrågorna lösts på ett tillfredsställande sätt. a. nämnda storstadspolisdistrikt utgår ett särskilt lönetillägg, s. k. risk- eller storstadstillägg. Motiveringen till detta synes vara att arbetet bedöms vara mer riskfyllt och/eller tungt i dessa distrikt än i andra. Mot bakgrund av vad som redovisats, är det anmärkningsvärt att kan - på grund av liten personalstyrka - vara väl så riskfyllt som intilliggande distrikt. Eftersom polismän i yttre tjänst i intilliggande storstadspolisdistrikt erhåller tillägg med /månad, är rekryteringsproblemen vid polismyndigheten i stora. Många polismän, som är bosatta inom , har valt att arbeta i intilliggande bättre betalda distrikt. Om regeringens och intentioner i fråga om resursförstärkning till skall kunna uppfyllas, är det enligt min mening angeläget att nämnt lönetillägg införs även vid polismyndigheten i . Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lönetillägg till poliser i .
mot · GB02Ju213 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju213 om nytt polishus i , m. m. För sedan hade jag anledning att besöka polishuset i . Jag fick tillfälle att bese lokaliteterna och det var inte svårt att konstatera att de var klart undermåliga, starkt nedslitna, trånga och plottriga. Det var inte särskilt upplyftande att se att, för att ta ett exempel, fyllecellerna, som både från mänsklig synpunkt för de omhändertagna som ur arbetsmiljösynpunkt för de anställda, borde dömas ut. har också påtalat att man snabbt måste lösa arbetsmiljöproblemen. Mitt intryck är att verksamheten ändå kan fortgå trots de uppenbara brister som finns, beroende på att det hos samtliga anställda finns en stark vilja och en lojalitet att klara av sitt arbete. Det går dock inte längre att tära på det förtroendekapitalet utan nu måste äntligen ett nytt polishus byggas . Det finns dessutom mark att bygga på. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett nytt polishus och ett allmänt häkte i uppförs.
mot · GB02Ju215 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju215 av () om hastighetsövervakningen De senaste arens alarmerande ökning av trafikolyckorna gör det nödvändigt att vidta alla åtgärder som är möjliga för att bryta trenden. Bakom statistiken finns enskilda olycksoffer och ett stort personligt lidande. Det står helt klart att mängden trafikolyckor och följderna av dessa i hög grad beror på hastigheten. Polisens möjligheter till trafikövervakning är begränsade på grund av den ökade mängd arbetsuppgifter som lagts på dem. När det gäller parkeringsövervakning har kommunerna möjligheter att tillse att bestämmelserna efterlevs. En utökning av den möjligheten, att också omfatta hastighetsövervakning på det kommunala vägnätet, skulle kunna bidra till att öka trafiksäkerheten. Krav måste dock ställas på att ansvarig personal genomgår särskild utbildning. Det är dock viktigt att på liknande sätt som vad gäller parkeringsövervakningen begränsa befogenheterna, sä att de i övrigt rent polisiära uppgifterna enbart får utföras av nuvarande poliskår. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet för kommunerna att handha hastighetsövervakning.
mot · GB02Ju218 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ju218 av och () om åtgärder mot narkotikabrottsligheten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So233 hemställs 1. att hos regeringen begär kompletterande förslag till narkotikastrafflagen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett förbättrat europeiskt och internationellt samarbete genom upprättandet av en europeisk bas för bekämpandet av narkotikabrottslighet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade resurser till polisens förfogande. () ()
mot · GB02Ju219 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju219 av () om polishus i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Fö515 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av polishus i .
mot · GB02Ju220 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju220 av () om polishuset i Polishuset i måste åtgärdas . har en om- och tillbyggnad planerats, men fortfarande har ingenting hänt. Trångboddheten är stor med polisens enheter splittrade på fem olika adresser. I vissa lokaler får verksamheten ske på dispens från yrkesinspektionen som underkänner delar av polisens arbetsmiljöer. Förhandlingarna med har uppfattats som långt framskridna och det var klart för projektering . Därför blir man mycket bekymrad då budgetpropositionen upptar långt ner i prioriteringslistan. Det gamla polishuset är i dåligt skick. På grund av uteblivet underhåll och starkt slitage har huset många brister. Fönster läcker och håller på att murkna, två lokaler har dömts ut av yrkesinspektionen på grund av arbetsmiljön, personalutrymmena är usla och det råder stor trångboddhet. har byggnadsplanerna finjusterats och mellan polismyndigheten i och är man överens om utformningen. Byggnationen har varit mycket aktuell och alla inblandade har haft uppfattningen att nu äntligen skall bygget komma igång. Det är angeläget att regeringen ser över prioriteringen vad gäller byggnadsprojekten och låter lämna bottenplaceringen'. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att genomföra om- och tillbyggnaden av polishuset i .
mot · GB02Ju222 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju222 av och () om nytt polishus i Inte heller i årets budgetproposition återfinns förslag om en lösning av lokalproblemen för polisen i . Problemen har påtalats , och lokalerna har dömts ut av yrkesinspektionen. Polishuset i beskrivs som "en skamfläck för hela polisväsendet, och det är mot denna bakgrund angeläget att få till stånd en lösning, dock senast inom den närmaste treårsperioden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nytt polishus i .
mot · GB02Ju224 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju224 av Hans Nyhage och () om tjänst som yttre befäl i polisdistrikten är indelat i 118 polisdistrikt. I en stor del av dessa finns polistjänster som yttre befäl. I ett antal mindre distrikt saknas emellertid dessa tjänster helt. Några fasta regler för hur de ifrågavarande tjänsterna tilldelas polisdistrikten synes inte förekomma. Det förhållandet att yttre befäl helt saknas i ett antal polisdistrikt är en stor brist i polisorganisationen. Yttre befäl skall närmast under vakthavande befäl ansvara för att den yttre övervakningstjänsten bedrivs i enlighet med gällande föreskrifter och anvisningar. Vederbörande skall hålla sig noga underrättad om det allmänna ordnings- och trafikläget i distriktet samt hålla vakthavande befäl underrättat om rådande förhållanden. Yttre befäl har i sin tjänst mycket omfattande och ansvarsfulla arbetsuppgifter. Yttre befäl skall enligt arbetsbeskrivningen - under vakthavande befäl leda och samordna den yttre verksamheten, - vid inträffade allvarligare olyckor eller eljest vid händelser av svårartad beskaffenhet vidta erforderlig omdisponering av personal och därvid leda verksamheten samt - göra förstahandsundersökning vid dödsfall, bränder och liknande ärenden och när så erfordras ombesörja att hundpatrull, kriminalpolispersonal etc. tillkallas, - se till att den yttre tjänsten planeras och beordrade särskilda arbetsuppgifter fullgörs på föreskrivet sätt, - handleda polispersonal samt trafik- och ordningsvakter, - ägna uppmärksamhet åt och verka för att polisman som tjänstgör i bil lämnar denna på platser där övervakning till fots är lämpligare, - ägna polisradiotrafiken uppmärksamhet och verka för god radiodisciplin. - övervaka allmänna sammankomster och offentliga tillställningar, kontrollera att gällande bestämmelser om tillstånd och anmälan iakttagits samt att meddelade ordnings- och säkerhetsföreskrifter följs samt - ansvara för den verksamhet och utföra de ytterligare arbetsuppgifter som åläggs det yttre befälet genom lokal tjänsteföreskrift. Det är naturligtvis angeläget, att ifrågavarande tjänster finns inrättade i samtliga polisdistrikt. Detta bör därför komma till stånd. 1 avvaktan på att denna utökning av tjänster kan ske till de mindre distrikten bör pa-tjänster (polisassistenter) temporärt kunna omvandlas till inspektörstjänster för att användas som yttre befäl. En ytterligare effekt av vad ovan föreslagits blir att kvalificerade befattningshavare stannar kvar i de mindre distrikten, att det blir mer at traktivt att söka sig till dessa distrikt, att en bättre befälsordning uppnås samt att en högre servicenivå mot allmänheten medför bättre arbetsresultat. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande polistjänst som yttre befäl i samtliga polisdistrikt. Hans Nyhage (m) () 1987/88 Ju224
mot · GB02Ju227 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju227 av och () om legitimering av polismän, m. m. Sorn ett resultat av den genomförda polisreformen har utbildningen av nya poliser förbättrats. Först efter nära teoretisk och praktisk utbildning får den nyanställde fullgöra polistjänst med egen beslutsrätt. I syfte att förbättra kvaliteten på offentliga tjänster förs diskussion om återinförande av tjänsteansvaret som avskaffades i samband med ämbetsmannareformen. Ett återinförande av tjänsteansvaret innebär förändringar i ansvaret för den enskilde polismannen. Granskningen av polisfunktionen är mycket omfattande och ökade åtalsmöjligheter för tjänstefel kommer givetvis att också påverka polisen. Det är rimligt att statsmakten, om den kräver ett ökat ansvar för den enskilde statstjänstemannen i hans/hennes myndighetsutövning, också markerar att statsmakten känner ett ansvar för de anställda i offentlig funktion. Enligt de tidigare anställningsbestämmeiser som gällde när tjänstefel var åtalbart hade flertalet polismän ordinarie tjänster. Detta var en mycket stark markering från den offentlige arbetsgivaren att polisen hade en viktig funktion i samhället. Ordinarietjänster tillsätts inte längre inom polisen. Det finns skäl att pröva ett återinförande av det vidgade tjänsteansvaret med innehav av ordinarie tjänster för de färdigutbildade poliserna. finns anledning koppla frågan om rätten att utöva polisfunktionen till en mer formell legitimering av polisen. Genom att införa regler om legitimation av polisman kan staten också införa regler om återkallande av legitimationen. I de fåtaliga situationer där detta skulle anses motiverat kan den inrättade personalansvarsnämnden inom polisväsendet ges möjlighet att i stället för som tvinga polismän från deras anställningar endast dra in deras legitimation. Det stämmer också med vad arbetsdomstolen 1981 uttalat i en dom där ett mål om avskedande av en polisman prövades och befanns korrekt. AD uttalade att Det är föga tillfredsställande att den som på grund av de höga krav som måste ställas på den offentliga tjänstens integritet, vilket särskilt gäller när det är fråga om en polisman, kommer i en situation där han går miste om sin tjänst utan att ha något rättsligt grundat anspråk på att staten undersöker omplaceringsmöjligheterna. Med den nu föreslagna ordningen med legitimering av polisen skapas bättre förutsättningar för att polistjänsten bedrivs i oväld. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om legitimering av polismän, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättandet av ordinarie polismanstjänster. () () 1987/88 Ju227
mot · GB02Ju229 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju229 av m. fl. (fp) om Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A492 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utnyttjandet av resurser inom polisen i till stöd för poliskåren. bie (fp) () (fp) ()
mot · GB02Ju303 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju303 av () om medborgarinflytande inom åklagarväsendet I ett rättssamhälle intar rättsväsendet en central roll. Av grundläggande betydelse är därvid allmänhetens tilltro till de rättsliga myndigheternas verksamhet. Sådant förtroende främjas av medborgarinflytande i den rättsliga verksamheten. Medborgarinflytande finns också på flera håll inom den rättsliga sektorn. På domstolssidan finns av ålder nämndemän i underrätterna och även i hovrätterna samt dessutom i förvaltningsdomstolarna. Inom polisväsendet finns medborgarinflytande på alla tre nivåerna och senast förstärktes detta inflytande i de lokala polisstyrelserna. För övrigt kan nämnas att medborgarinflytande införts både på skattesidan och inom exekutionsväsendet. Medborgarinflytande inom åklagarväsendet förekom ursprungligen inte på någon nivå. har dock på riksnivå införts sådant inflytande genom inrättande av en rådgivande nämnd hos riksåklagaren. Fråga uppkommer om medborgarinflytande på ytterligare nivåer. Utgångspunkten för en sådan bedömning måste bli åklagarverksamhetens art. Denna verksamhet innefattar uppenbarligen många viktiga arbetsuppgifter förenade med ingripande myndighetsutövning med tydliga maktinslag. Åklagarens åtalsrätt men också hans möjlighet till avskrivning är en grannlaga uppgift i förhållande till såväl enskilda intressen som allmänna synpunkter. De av åklagaren beslutade tvångsåtgärderna såsom exempelvis anhållande och husrannsakan utgör kännbara inkräktanden på den personliga integriteten. Dessutom handhar åklagaren många dömande uppgifter genom strafförelägganden och åtalsunderlåtelse. Det torde föreligga ett uttalat behov av ett utvidgat medborgarinflytande inom åklagarväsendet av flera skäl. Det handlar då främst om verksamhetens art men också i jämförelse med ovan angivna myndigheter med medborgarinflytande. Till en början bör medborgarinflytande införas på regional nivå alltså inom regionåklagarmyndigheterna. bör övervägas att införa medborgarinflytande även på lokal nivå. Inflytandeformen kan utformas på olika sätt men starka skäl talar för att använda samma modell som på riksplanet alltså rådgivande nämnd. Denna nämnds kompetensområde skulle då omfatta information och uppföljning av regionens åklagarverksamhet och särskilt då målbalanser, ungdomsmål, avskrivningsfrekvens och tvångsmedelspraxis men naturligtvis inte beslut i enskilda ärenden. Avslutningsvis bör understrykas att åklagarna har en nyckelroll i rätts Därför är det extra betydelsefullt med förstärkt medborgarinflytande inom åklagarväsendet. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att förstärka medborgarinflytandet inom åklagarväsendet. 1987/88 Ju303
mot · GB02Ju304 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju304 av och () om åklagarna i miljömål Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo752 hemställs 1. att av regeringen begär förslag om införande av en särskild statsåklagare för miljömål, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning för åklagare.
mot · GB02Ju401 · 1988-01-11 00:00:00 — av () om antalet nämndemän i tingsrätt 1987/88 Ju401-406 Nämnden i tingsrätt skall spegla det allmänna rättsmedvetandet och gängse värderingar på ett någorlunda allsidigt och representativt sätt. Nämnden skall vidare vara så bestämd att den har förmåga att bidraga till kontinuitet och likformighet i rättskipningen (mot. 1985/86:Ju403 och riksdagsprotokollen 1985/86:134 anf. 45 och 1986/87:114 anf. Dessa för rättsordningen centrala uppgifter förutsätter - i samklang med de överväganden som ligger bakom bestämmandet av antalet ledamöter i t. ex. eller skattenämnden (prop. 1986/87:47 s. 124) - ett lägsta antal av fem nämndemän. Det är därför angeläget att den förhastade reform, varigenom nämndemännens antal minskades från fem till tre, upphävs. Det får ankomma på vederbörande utskott att upprätta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att möjligt återinföra de regler som gällde före beträffande antalet nämndemän i tingsrätt. 1 1987/88. Nr Ju401 - 406
mot · GB02Ju402 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju402 av () om vittneslönen I budgetpropositionen, bilaga 4 (andra huvudtiteln) anför justitieministern att tilläggsbeloppet för nämndemän bör höjas. Det är väl motiverat. Däremot sägs ingenting om att ersättningen bör höjas även till vittnen, som ju har en alldeles för liten kompensation för den arbetsinkomst de tvingas avstå från när de inställer sig till vittnesmål. Då det från rättssäkerhetssynpunkt är angeläget att personer ej drar sig för att vittna på grund av för ringa ersättning, bör i samband med behandlingen av avsnitt D 2. Allmänna domstolar i budgetpropositionen, bilaga 4, delge regeringen denna uppfattning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den låga ersättningen till vittnen.
mot · GB02Ju403 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju403 av m. fl. om överförande av hyfesprocessen till allmän domstol Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Bo211 hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att hyresnämnd och bostadsdomstol avskaffas och ärendena överförs till allmän domstol. () () (nt) Ann+Cathrine () () Per-O lof ()
mot · GB02Ju404 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju404 om antalet nämndemän i underrätt Genom regeringens proposition 1982/83:126 som sedan följdes av ett riksdagsbeslut sänktes antalet ledamöter i tingsrätt och länsrätt. Sålunda ändrades tingsrätternas och länsrätternas sammansättning fr. o. m. så att det numera finns en lagfaren domare och tre nämndemän i stället för som tidigare en lagfaren domare och fem nämndemän. Förslaget om reducering av antalet nämndemän var redan före men också efter riksdagsbeslutet utsatt för stark kritik. a. har det framförts att ett högre antal nämndemän innebär ett större mått av allsidighet och kunskap hos nämnden och därmed en högre rättssäkerhet. Det är självklart att bedömningen i allmänhet kan antas bli bättre, om fem och inte tre nämndemän deltar. En större nämnd kan rimligen förutsättas ge säkrare garantier för en sådan kunskap och erfarenhet och sådant omdöme som leder till en bättre prövning av alla de enskildheter som förekommer i målet. När det gäller nämndens representativitet kan inte nog understrykas att nämnden måste vara allsidigt sammansatt, om den skall utgöra ett kvalificerat instrument för lekmannamottagandet i rättsskipning och vinna medborgarnas förtroende såsom deras företrädare i domstolen. Jag anser därför att en återgång till tidigare antal, dvs. med en erfaren domare och fem ledamöter, är angelägen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att de före gällande reglerna beträffande antalet nämndemän i tingsrätt och länsrätt skall återinföras.