ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub634 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub634 av och () om djurförsöken i utbildningen Elever på högskola och universitet har rätt att till linjenämnd ansöka om dispens från att delta i djurförsök att överklaga eventuellt negativt beslut till UHÄ. Det är dock mycket vanligt och för att inte säga regel, att sådan information inte ges. I de fall elever känner till sin rättighet att söka dispens har informationen kommit från . UHÄ bör få i uppdrag att tillskriva alla universitetsinstitutioner som använder djurförsök i undervisningen. Det är viktigt att laborativa alternativ ordnas för de elever som av etiska skäl inte vill delta i vissa djurförsök. i har arbetat med att ta fram alternativ till utbildningsmoment som innehåller djurförsök. På andra universitet saknas sådana alternativ, vilket kan leda till att elever som fått dispens inte blir berättigade till att läsa vidare. På detta sätt tvingas elever att genomföra djurförsök mot sin vilja, alternativt att lämna utbildningen. Elever som ej vill delta i djurförsök får inte hindras i sin fortsatta utbildning. Om t. ex. undervisningen i etologi eller ekologi kräver att man tidigare deltagit i laborativa övningar bör möjlighet ges till s. k. laborativa alternativ åt de elever som av etiska skäl tidigare avstått från sådant undervisningsmoment. Det räcker inte med att enbart bygga upp en informationsbank i vilken ingår uppgifter om utbildningsmoment vari ingår djurförsök samt alternativ till sådana. Det måste finnas alternativ vid varje berörd institution. I stod tidigare att läsa: Vid dissektionsövning skall djuren inte avlivas framför eleverna. Elev som reagerar starkt inför den döda djurkroppen eller för blod, skall kunna befrias från dissektionsövningen. Dessa rekommendationer upphävdes 1983, och de regler som kom 1984 säger inget om att elever skall kunna befrias. Det bör emellertid klart framgå i SÖ:s anvisningar. Användningen av levande djur i naturkunskapsundervisningen och djurdissektioner upplevs av många elever som plågsamt och otäckt. Frågan är om det verkligen är nödvändigt att experimentera med levande eller döda djur i och på gymnasiet. En minoritet av barnen kommer att använda djur på motsvarande sätt i sin framtida yrkesverksamhet. I vilket fall som helst bör eleverna ha rätt att slippa delta vid eller utföra djurdissektioner. Om det skall förekomma sådana här undervisningsmoment bör de generellt anses som frivilliga. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om laborativa alternativ i undervisningen på högskolenivå, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om information till högskolestuderande om rätt till dispens från utbildningsmoment med djurförsök, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SÖ:s anvisningar i vad avser djurförsök i undervisningen. () () 1987/88 Ub634
mot · GB02Ub638 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub638 om forskning och utbildning inom bildinformation Bildinformationbildbehandling och bildanalys är ämnesområden där näringsliv genom , Satellitbild och lantmäteriet tillsammans har en unik position . Detta bör speglas i den forskning och utbildning som avser att stödja dessa företag och säkra deras behov av kompetens. Hela ämnesområdet har applikationer långt utanför dem som är föremål för produktionen i . Som exempel kan nämnas materialkontroll, medicinska tillämpningar, drifts- och underhållstekniska tillämpningar. För del är det mycket angeläget och riktigt att befästa och stödja utvecklingen av befintlig och planerad verksamhet inom bildinformationens område. bedrivs utbildning i ämnet bildinformation på rymdingenjörslinjen och på högre rymdtekniska utbildningen (tillämpningsgrenen). Avsikten är att inrymma ämnet i den mellaningenjörsutbildning (40 poäng) som startar , och framför allt kommer bildbehandling att ingå som en viktig del av den planerade, tvååriga utbildningen för karttekniker. Kommunen gör för dessa utbildningar investeringar i utrustning och lärarfortbildning. På detta sätt läggs grunden till en kompetensuppbyggnad inom ett expansivt område. Vidare har planer på att bedriva en omfattande internationell utbildningsverksamhet. Att etablera en fast och utbildning skulle ytterligare befästa ämnesområdets betydelse för och för . Det skulle utgöra ett naturligt komplement till Satellitbild och lantmäteriet och ett självklart stöd för företagen, inte minst i deras internationella kontakter. Sist men inte minst skulle den föreslagna institutionen utgöra ett naturligt komplement till den forskarmiljö som redan finns i och en kraftfull markering av ambitioner att utveckla fredliga tillämpningar inom det rymdtekniska området. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning och högre utbildning i inom ämnesområdet bildinformation, bildbehandling och fjärranalys. 1987/88 Ub638
mot · GB02Ub639 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub639 av () om högre utbildning i rymdteknik Högre rymdteknisk utbildning startade med som huvudman, detta efter utredning av i enligt regeringens uppdrag. Planen omfattar två utbildningsomgångar, en tillämpningsinriktad om 30 poäng och en teknikinriktad om 20 poäng. Medel har anslagits som särskilda utbildningsinsatser för . slutför nio elever den första utbildningsomgången inom tillämpningsområdet. De redovisar då sina avslutande 10 poäng projektarbeten. I samband härmed genomförs i ett seminarium om högre utbildningar i rymdteknik. Den teknikinriktade delen startar och pågår under . Intresset för denna är stort med 25 elever anmälda. Medel för dessa 20 poäng finns reserverade. Den högre rymdtekniska utbildningen har alltså t. o. m. genomgått en fullständig omgång enligt uppgjorda planer. Detta är en alldeles för att utvärdering och eventuell omvärdering skall kunna ske. Det är därför av största värde att utbildningen enligt nuvarande grundplanering kan fortsätta ytterligare minst en omgång. Värdet för Svensk Rymdindustri är självklart positivt och intresset hos och samverkande högskolor är klart uttalat. Det behövs ytterligare tid för att finna formerna för fortsatt utbildningsverksamhet inom rymdområdet. Dessutom är de investeringar i utbildningsplaner, utbildningsmaterial, uppbyggt kontaktnät m. m. avsevärda, och ett avbrott nu skulle ge dålig avkastning. För rymdindustrin i liksom från kommunens sida är den högre rymdtekniska utbildningen av mycket stort värde. Den tillför kontakter och den erbjuder företagen, främst , och lantmäteriet liksom , att visa upp för och mäta sin kompetens med andra organisationer och företag. Den utgör en viktig plattform i de högskolesatsningar som görs i kommunen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högre utbildningar i rymdteknik i . 1987/88 Ub639
mot · GB02Ub640 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :Ub640 av (c) om en förvaltningshögskola i har utvecklats väl när det gäller sociala ämnen, förvaltnings-, systemerings-, eko/teknikkunskap och turism. Av stor betydelse är även att högskolan kan vidmakthålla och utveckla de påbörjade ekonomiska och tekniska högskoleutbildningarna. För utvecklingen av näringslivet i inland är dessa utbildningsaktiviteter av strategisk och avgörande betydelse. Det är också angeläget att högskolan kan gå vidare i sin utveckling och erbjuda kompletta utbildningslinjer för civilekonom- och civilingenjörsexamina. lokaliserades en väsentlig del av den verksamhet som finns inom försvarets förvaltningshögskola till . Därmed tillfördes inland en värdefull utbildningsresurs, som har visat sig få betydelse även utanför skolans givna kompetensområde. Mot bakgrund av de resurser som finns dels i och dels i försvarets förvaltningshögskola, vore det lämpligt att närmare utreda hur dessa resurser skulle kunna kompletteras för att i bygga upp en särskild förvaltningshögskola, som det uppenbart inom såväl offentlig civil förvaltning som inom näringslivet finns ett stort behov av. Internationellt finns talrika exempel på hur den högre undervisningen sammanförts i förvaltningshögskolor med en klar och målmedveten inriktning på utbildning av kvalificerad personal i offentlig och enskild förvaltning. Det finns skäl att vid en utredning av behovet av en särskild förvaltningshögskola i vårt land också beakta de internationella erfarenheterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om inrättandet av en förvaltningshögskola, lokaliserad till , enligt vad som i motionen anförts.
mot · GB02Ub641 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub641 av (c) om lokalisering till av ett idrottsforskningscentrum Forskningens och utbildningens avgörande betydelse för den regionala utvecklingen finns väl dokumenterad. För utvecklingen i inland spelar således och Försvarets förvaltningshögskola en stor och växande roll. Satsningen på kandidaturen till de 1994 har fokuserat intresset kring /Åre som centrum i för sport och rekreation. De allmänna förutsättningarna för är intimt sammankopplade med regionens naturliga förutsättningar som turistmål. När beslutade teckna den nödvändiga garantin för att göra det möjligt för /Åre att fullfölja kandidaturen till de , får det ses som en långsiktig och medveten satsning på /Åre som centrum för sport och rekreation. Vid fortsatta investeringar från samhällets sida i sektorerna för sport och rekreation, borde det vara självklart att bygga vidare på den grund som finns i de naturliga förutsättningarna, den välutbyggda och expansiva turistnäringen och senast kandidaturen för vinterolympiaden. När nu regeringen föreslår inrättandet av ett center för idrottsforskning i från , har varken regionala överväganden skett eller hänsyn tagits till andra investeringar inom området för sport och rekreation. Detta är en anmärkningsvärd brist, liksom att regeringen inte avvaktat sedvanlig remissbehandling av den beslutade skyndsamma utredningen av frågan om en självständig högskola för fysisk fostran och idrott. Enligt min uppfattning finns det ingen anledning att ett forskningscenter av angivet slag skall lokaliseras intill stora och befintliga institutioner i . Enligt propositionen skall nämligen centrets huvuduppgift vara att verka för samverkan och samordning inom de aktuella forskningsområdena i landet. Centret skall därjämte svara för viss kursverksamhet för att föra ut de aktuella forskningsresultaten. Enligt min uppfattning är den bästa lokaliseringsorten för det föreslagna centret. Med hänvisning till det anförda hemställs Ub641 att beslutar förlägga det föreslagna centret för idrottsforskning till .
mot · GB02Ub643 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub643 av m. fl. (s) om högskoleutbildning i har omfattningen av högskoleutbildningen som bedrivits i (, , och ) utvecklats mycket positivt. Regeringen har föreslagit att vissa kurser bör lokaliseras till området och flera högskolor har varit välvilliga till att tillgodose angelägna utbildningsbehov i . Efter beslut av pågår en statlig utredning beträffande den framtida organisationen av högskoleutbildning i bl. Behovet av högskoleutbildning i denna tekniskt avancerade industriregion är väl dokumenterat och har presenterats i motioner till tidigare riksmöten. Styrelsen för högskoleregion har i den s. k. strukturplanen föreslagit en egen högskoleenhet i . I årets budgetproposition föreslås två 40-poängsutbildningar på mellaningenjörsnivå förlagda till och . Däremot föreslås ej inrättande av den 80-poängs verkstadsingenjörslinje som finns med i UHÄ:s anslagsframställning. Denna linje var avsedd att ersätta den fordonsingenjörslinje till vilken antagits elever 1986 och 1988. Samfällt har den bedömts som mycket viktig för de behov av arbetskraft som finns i . I budgetpropositionen finns s. k. LIE-medel avsatta särskilt för verksamheten inom . Det är positivt. Däremot har summans storlek inte räknats upp sedan innevarande budgetår, till skillnad mot de uppräkningar som skett för de mindre högskolorna. Denna uteblivna uppräkning av LIE-medlen väntas få till följd att någon intagning till den 80-poängskurs i datakommunikation som pågår inte kan ske nästa budgetår. Enligt vår mening skulle det vara mycket olyckligt om någon förnyad intagning till kursen i datakommunikation inte kan ske nästa budgetår. Likaså skulle det vara mycket olyckligt om den föreslagna kursen till verkstadsingenjör inte kan påbörjas enligt planerna. Vi anser därför att medel inom högskolan område borde omfördelas så att antagning till de nämnda utbildningarna kan ske under /89. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar omfördela medel till högskoleutbildning i i enlighet med vad som föreslås i motionen. () ()
mot · GB02Ub644 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub644 av m. fl. om lokalisering till av högskolan för lärarutbildning Högskolan för lärarutbildning i , HLS, bildades av ett flertal olika utbildningar för skolan och barnomsorgen. Merparten fanns på Rålambshovsområdet på i , men den geografiska spridningen var redan då stor. 1988 är spridningen än större; 12 olika utbildningslinjer, forskningen och den gemensamma administrationen finns nu på ett tiotal olika platser från i norr till i söder. En stor del av lokalbeståndet är i dåligt skick. Andra delar består av inhyrda lokaler till för staten oförmånliga hyreskostnader. Två utbildningar måste flytta . På Rålambshovsområdet, där den nya grundskollärarutbildningen skall inrymmas finns inte expansionsutrymme nog i nuvarande lokaler. Dessa är dessutom hårt nedslitna och i stort behov av ombyggnad och reparation. Tomten är heller inte stor nog för att rymma hela HLS:s verksamhet. HLS har i en broschyr HLS - Högskolan med för många adresser lyft fram behovet av en samlad lokalisering i en campus. HLS pekar bl. a. på de stora extrakostnader som den nuvarande spittringen medför. Ett annat argument är att regeringens och beslut om ökad samverkan mellan lärarutbildningarna och mellan dessa och barnomsorgsutbildningarna motverkas av den nuvarande lokaliseringen. Obalansen i mellan de norra och södra delarna består. Högskolorna i är koncentrerade till och strax norr därom. Södertörnskommunerna har i flera olika sammanhang krävt omlokalisering av högskoleutbildningen. I finns redan en av HLS tre institutioner för förskollärarutbildning. Dit flyttar också en annan HLS-utbildning efter beslut av styrelsen för HLS, nämligen utbildning av yrkeslärare för gymnasieskolan. disponerar även lämplig tomtmark vid Östertälje station, dit en HLS-campus skulle kunna förläggas. Vi vill understryka den stora betydelse en omlokalisering av HLS skulle ha både för skolväsendet och barnomsorgen i kommunerna på . Vi vill också peka på att HLS är i stort behov av nya lokaler och en samlad lokalisering för sina olika verksamheter. En sådan skulle ge HLS bättre möjligheter att höja kvaliteten på utbildningen för olika lärargrupper och erbjuda en stimulerande miljö för de studerande. Vi menar att en omlokalisering av HLS till är viktig också för kommunens utveckling och för infrastrukturen där. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att HLS skall lokaliseras till och få en samlad lokalisering i en campus. () () () () 1987/88 Ub644
mot · GB02Ub646 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub646 om bibehållande av en professur i öron-, näs- och halssjukdomar vid i Efter framställning från universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) föreslår utbildningsministern i bilaga 10 till budgetpropositionen under anslaget D 20, Medicinska fakulteterna, att en ledigblivande professur i öron-, näsoch halssjukdomar vid i , förenad med överläkartjänst vid , omvandlas till professur i koagulationsforskning med placering vid nämnda sjukhus. Jag motsätter mig den föreslagna omvandlingen. I propositionen hävdas att i bedömt kvarstående resurser som tillräckliga för att garantera fortsatt utveckling inom ämnet öron-, näs- och halssjukdomar. Mot detta vill jag anföra följande: Universitets bedömning grundas ingalunda på en enig uppfattning inom den medicinska fakulteten. Fakultetsstyrelsen var oenig. De studerandes företrädare i styrelsen reserverade sig. Jag ställer mig synnerligen kritisk till det förslag som i budgetpropositionen presenterats i denna fråga. Specialiteten öron-, näs- och halssjukdomar måste enligt min mening företrädas genom en professur i såväl som . Studierna i medicin vid fakulteten i bedrivs i båda städerna och de studerande fördelas på de bägge studieorterna. För de medicinstuderande är utbildningen i öron-, näs- och halssjukdomar synnerligen viktig. Ungefär en tredjedel av alla primärvårdskonsultationer gäller sådana sjukdomar. Med hänsyn till detta och till att den redan omfattande primärvården tillmäts så stor betydelse, att den enligt planerna för hälso- och sjukvården (HS 90) skall expandera starkt, ser jag det som en självklarhet med en professur i öron-, näs- och halssjukdomar i såväl som . Jag vill tillägga att detta inte är en regional fråga, utan en riksangelägenhet: dels att de medicinstuderande vid en universitetsfakultet får tillräckliga resurser för sin utbildning i en stor och viktig specialitet, dels att en sådan specialitet garanteras tillräckliga resurser för att kunna vidareutvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att professuren i öron-, näs- och halssjukdomar vid i , som är förenad med en överläkartjänst vid , bör kvarstå och att Lunds universitets övriga resurser inom specialiteten skall bibehållas intakt i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88 Ub646
mot · GB02Ub648 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub648 om lokalisering till av högskolan för lärarutbildning i Högskolan för lärarutbildning i bildades i samband med högskolereformen av de lärarutbildningar som fanns i olika delar av . i som hade bildats finns fortfarande kvar i sina hårt nedslitna lokaler på . De gamla förskoleseminarierna som också kom att ingå som delar i den nya högskolan finns fortfarande kvar i , och . Högskolan för lärarutbildning i , HLS, är en högskola med många adresser. har byggnadsfrågorna för HLS behandlats. har kraven rests allt tydligare för en mer samlad lokalisering, en HLS-campus. Det är uppenbart att en samlad lokalisering skulle medföra många samordningsvinster för HLS. Inte bara utbildningen av olika slags lärare utan också administrationen av högskolan skulle finna klarare former för utvecklingsinsatser om högskolan kunde samlas under ett tak. har olika uttalanden gjorts av bl. a. utbildningsminister i lokaliseringsfrågan av ett HLS-campus. Lokaliseringen har kommit att gälla den södra delen av - . I kommun finns då förskoleseminariet startade en lärarutbildningstradition. omfattar lärarutbildningen förskollärar-, fritidspedagog- och klasslärarlinjens utbildningar. kommun har därför erbjudit lämplig tomtmark och i övrigt ställt sig mycket positiv till de insatser i form av bostäder för personal, studentbostäder, m. m. som skulle erfordras vid en lokalisering till kommunen. flyttar den yrkespedagogiska lärarutbildningen till . Detta måste ses som ett uttryck för det stora intresse kommun har för utbildningsfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en lokalisering av högskolan för lärarutbildning i bör ske till kommun. 1* 1987188.3 samt.
mot · GB02Ub649 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub649 om utveckling av ekologiverksamheten vid Tekniska högskolan i har en samhällsbyggnadsteknisk linje funnits vid Tekniska högskolan i . Linjen är unik genom att den som enda civilingenjörsutbildning i ger kunskaper i såväl teknik och samhälle som ekologiska samband. Utbildningen väcker glädjande nog allt större intresse, vilket bl. a. visar sig genom tillströmningen av elever från hela samt vid anställningar av färdigutbildade civilingenjörer. Utbildningen är uppbyggd på fyra avdelningar: vatten- och avloppsteknik, vattenteknik, anläggningsmetodik samt restproduktteknik. Till dessa kommer en avdelning för ekologi som inte är tillräckligt utbyggd. har olika miljö- och rättsskandaler visat hur viktigt det är att det finns tekniker som ser sin verksamhet i ett bredare perspektiv än enbart inom det egna fackområdet. Därför är det väsentligt att samhället ser till att utbildningar av den typ som samhällsbyggnadsteknisk linje representerar kan utvecklas. Vi behöver fler som dels har kunskaper om sambanden mellan teknik, samhälle och miljö, dels har tekniska kunskaper om hur man åtgärdar uppkomna problem samt ser till att miljöproblem kan undvikas. Ett sätt att stödja en sådan utveckling vore att förstärka ekologiverksamheten vid Tekniska högskolan i . Den kan utvecklas till att fungera bättre. tvingas man att köpa undervisning från och det pågår heller ingen forskning inom området ekologi - teknik vid högskolan i . En satsning på ekologiverksamheten skulle skapa bättre förutsättningar för ett samhälle där teknikens ekologiska konsekvenser belyses på ett tidigare stadium än vad som sker . Inriktningen av en utvecklad ekologiverksamhet skulle bl. a. kunna ha följande utseende: - Ekologiska följder av samhällets energiomsättning - Ekologiska följder av samhällets materialomsättning, avfallshantering och förorenande utsläpp - Ekologiska följder av samhällets vatten- och avloppssystem - Ekologiska följder av samhällets trafik- och transportsystem Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning rörande förutsättningarna för utökad ekologiverksamhet vid Tekniska högskolan i . 1987/88 Ub649
mot · GB02Ub650 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub650 av och () om vårdlärarutbildningen På många håll i landet har vi en krisartad personalsituation inom vårdyrkena. Det inger stark oro för framtiden, eftersom en förutsättning för att vi skall klara av de positiva omstruktureringar av vården som planerats är att det finns utbildad personal. startade den nya enligt vård-77. Trots att det skedde har lärarutbildningen för att kunna undervisa i den nya högskolan inte förändrats nämnvärt. Det är viktigt att lärarutbildningen är anpassad till nya skolformer. UHÄ föreslår nu att det skall bli en förlängning av vårdlärarutbildningen från ht-89 med 20 poäng till sammanlagt 80 poäng. Man föreslår också att det skall bli två inriktningar av linjen, en med inriktning på undervisning på gymnasieskolor och vuxenutbildning och en med inriktning för högskolenivå. Den här förbättringen av vårdlärarutbildningen är ett sätt att höja kvaliteten på vårdutbildningen. Det är synnerligen viktigt att så sker, eftersom det i sin förlängning direkt återverkar i det dagliga vårdarbetet och möjligheten att få personal till vårdyrkena. har det varit svårt att rekrytera studerande till vårdlärarutbildningen, särskilt sedan rätten till utbildningsarvode togs bort. I årets budgetproposition föreslås att utbildningsarvodet återinförs, eftersom det kan bidra till att det blir fler sökande. skär man dock ned antalet utbildningsplatser kraftigt, för del med t. ex. hälften. Stora nedskärningar föreslås också vid universiteten i , , och . Om man lyckas med att få fler sökande genom det återinförda utbildningsarvodet, så finns det sålunda inga platser för dem. Det återinförda utbildningsarvodet och den förändrade utbildningen kommer förhoppningsvis att leda till att fler kommer att söka sig till dessa linjer. Som sagts inledningsvis är fler utbildade vårdlärare också en förutsättning för att samhället i stort skall klara av de nya målsättningar som vi har för hela vården. kan sökandesituationen se helt annorlunda ut. För nästa budgetår kan alltså en viss temporär nedskärning av platsantalet till dessa utbildningar accepteras. Men följden av detta får inte bli att anslaget till vårdlärarutbildningen skärs ned i motsvarande omfattning. Då omöjliggör man en utökning senare och framför allt skapas stora svårigheter för att planera och genomföra den nya vårdlärarutbildningen. ringar på det här området kan bli dyrt långsiktigt, eftersom en bra vårdlärarutbildning med tillräckligt många elever är en grundförutsättning för att vården framöver skall fungera. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av anslag till vårdlärarutbildningen. 1987/88 Ub650