mot · GB02U210 · 1988-01-26 00:00:00 — Hushållsvatten måste tillhandahållas på gångavstånd, tillgången på bränsle måste förbättras och vägar byggas ut. Redskap i hushåll och jordbruk måste utvecklas. Arbete, hälsa och utbildning har FN lyft fram som de mest centrala områdena för kvinnor. Många regeringar har antagit handlingsprogram för att förverkliga dem. måste stödja dessa åtgärder så att de kan bli verklighet och skapa en förbättrad situation för kvinnorna. Vi tycker att det är otillfredsställande att kvinnornas betydelse för utvecklingen enbart lyfts fram i ord och inte i medelstilldelning i det svenska biståndet. Kvinnorna sätts på undantag i biståndet. Vi föreslår att en ökad andel av biståndet används till att främja kvinnornas situation inom anslaget Särskilda Program och inom ramen för programländerna. har kooperationen en egen biståndsverksamhet. Syftet med det kooperativa biståndet är att främja utvecklingen av demokratiskt förankrade kooperativa organisationer i . I första hand stöder man utbildning såväl i som i . Lantbrukskooperativa föreningar är den vanligaste formen av kooperation i , eftersom jordbruk är huvudnäringen. Föreningarna fyller flera olika funktioner. De ger kredit till bönderna och förser dem med utsäde, konstgödsel m.m. Dessutom tar de hand om och försäljer grödorna. kan de också ha maskiner som bönderna kan utnyttja. Föreningen säljer i regel också en del konsumentvaror. Den fungerar ofta också som en kanal mellan myndigheterna och landsbygdsbefolkningen. Så fungerar t. ex kooperativa biståndet genom UNAG till på ett föredömligt sätt. Andra exempel på kooperation i är konsumentkooperation, hantverkskooperation och kooperativa spar- och kreditföreningar. Det kooperativa biståndet är en relativt okänd del av de svenska in- 10 satserna men har visat sig vara framgångsrika. föreslår därför Mot. 1987/88 att de kooperativa insatserna ges ökade resurser inom ramen för anslaget U210 Folkrörelser och enskilda organisationer. Enskilda organisationer har särskilda möjligheter att nå de mest utsatta människorna i deras dagliga miljö och på deras egna villkor. Organisationerna utför ett effektivt och målinriktat arbete. De förvaltar väl sina anslag och insamlade medel. Genom att biståndet förmedlas av folkrörelser, kan det också ge impulser till motsvarande rörelser inom mottagarlandet. Därigenom och genom sin närhet till människornas upplevda behov kan detta bistånd bättre än något annat bidra till en demokratisk samhällsutveckling. Ett värde ligger också i att medlemmar av svenska folkrörelser på detta sätt får ökad förståelse för andra folk. Regeringen föreslår i budgeten att Folkrörelser och enskilda organisationer ges 525 milj. kr. Regeringen skriver i propositionen att 25 milj. kr. av dessa ska användas för insatser i programländerna. Vi anser att de enskilda organisationerna själva bäst kan avgöra vart resurserna bör gå. Vi anser därför att användande i programländer ska ske när organisationerna själva önskar detta. Vi föreslår att ytterligare 100 milj. kr. anslås till Folkrörelser och enskilda organisationer till biståndsinsatser och för därmed sammanhängande administration. Katastrofbiståndet bör helt användas för att möta akuta katastrofer, som inte varit möjliga att förutse eller bedöma vidden av. Behovet av sådana insatser är enormt och ökande. Medlen behöver alltså ständigt vara tillgängliga för angelägna ändamål. Att effektivt möta katastrofer är emellertid inte endast en fråga om pengar. Det är också fråga om snabbhet och effektivitet. Regeringen föreslår en neddragning av katastrofanslaget med 40 milj. kr. Enligt mening bör för den skull utveckla en alltid tillgänglig katastrofberedskap. Organisationer som Röda Korset och skall kunna spela en viktig roll för att lindra nöden i , och . Denna bör om möjligt byggas upp tillsammans med de andra nordiska länderna. Vi föreslår en ökning av anslaget med 40 till 595 milj. kr. Det är inte det internationella finansiella systemet hotades av en kollaps. Den omedelbara risken för en världsomfattande finansiell katastrof är avvärjd för tillfället. Men skuldrisken för många av de fattiga uländerna består. Varje land bör skaffa sig en realistisk tillväxtstrategi. Man måste tänka långsiktigt. Det krävs ekonomisk tillväxt för att skall 11 klara av såväl återbetalning av sina skulder som ekonomisk utveckling. Möjligheterna till detta är begränsade. För söder om var den U210 Befolkningstillväxten var i många fall högre. På många håll har den ekonomiska tillväxten nästan upphört och per-capita-inkomsterna befinner sig nu på samma nivå som vid den koloniala frigörelsen. kris kan inte lösas utan ökande insatser från i-länderna. Inom handelspolitiken och jordbrukspolitiken måste i-länderna visa en större hänsyn till intressen. Men det krävs också ett ökat kapitalflöde till . Skuldlättnader och ett ökat bistånd kan åstadkomma ett sådant flöde. Många av de fattigaste befinner sig i en akut betalningskris till följd av en svår skuldsituation. medverkade därför till att införa ett särskilt anslag för stöd till dessa länder. Stödet förutsätter ett internationellt samarbete och att ekonomiska anpassningsprogram upprättas för respektive land. Biståndsorganet för teknisk utveckling BITS hanterar som fördelas på ca 25 länder. Stora kreditmottagare är t. ex. , , , och . När det gäller BITS är det i första hand tillväxtmålet i biståndet som tillgodoses. Bara länder med en medelinkomst per capita kan få svenska u-krediter. För Sida gäller att samarbetsländerna har en medelinkomst . Bitskrediterna utgörs av lån med förmånliga villkor och låg ränta. är ren gåva, men gåvodelen ska öka. Eftersom BITS andel av biståndet ökar är tendensen att vi allt mindre bistår fattiga länder. När gåvodelen ökar är det viktigt att insynen i denna biståndsform ökar och att även denna form av bistånd är förenlig med de biståndspolitiska målen. Av SIDA krävs att alla beslut som rör mer än överlämnas till regeringen. För BITS finns ingen sådan gräns. Vi föreslår att SIDA och BITS ges samma beslutsramar i den omprövning som är förestående. Vi föreslår att BITS får en styrelse med parlamentarisk sammansättning. beslöt BITS bevilja 60 milj. kr. i biståndskrediter, varav är ren gåva. Trots kritiken mot ockupation av och dess brott mot de mänskliga rättigheterna har krediten beviljats. har tidigare uttalat att inte ska ge bistånd till . Vi delar inte regeringens syn på prioritering, utan anser att tyngdpunkten i biståndsinsatser måste vara att nå de fattigaste människorna. Vi föreslår därför att 325 milj. kr. anslås till U-krediter. Det är en minskning med 250 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Mångå människor dödas eller skadas i krigshandlingar i grannländer. I hotas ca 4 miljoner redan hårt prövade människor av svält och död och i är miljontals människor flyktingar i sitt eget land som en följd av sydafrikansk ockupation och krigföring. Frontstaterna åsamkas dessutom ekonomiska skador som har uppskattats till . Länderna i söder om har i många fall hamnat i en ond cirkel. Ländernas svaga ekonomier och den utbredda fattigdomen gör att man inte har tillgång till utländsk valuta. Man har också svårt att få nya krediter. Ländernas möjligheter till investeringar och satsningar på produktiva sektorer är därför mycket små. Exportmöjligheterna minskar och länderna får ingen ny valuta. Cirkeln är sluten. Situationen i frontstaterna med gerillaverksamhet och attacker från gör det svårt att genomföra biståndsinsatserna. En viss form av militär hjälp har diskuterats i det sammanhanget. Vi vill understryka att biståndsmedel ska användas i enlighet med de svenska biståndsmålen. anser det angeläget att öka stödet till frontstaterna med anledning av den allvarliga situationen i området. Vi föreslår att de regionala insatserna genom SADCC bör ökas med 10 milj. kr. utöver regeringens förslag. Kriget i är inne på sitt nionde år och följderna av invasion har blivit enorma för det afghanska folket. Om beslutar sig för att respektera självbestämmanderätt står befolkningen inför stora uppgifter. Infrastrukturen liksom bevattningsanläggningarna är till stor del helt förstörda; miljontals flyktingar skall återvända, försörjningen måste komma i gång, m. m. Det kommer också att behövas utbildat folk på alla nivåer för att återuppbygga landet. Det kommer att behövas administratörer med högre utbildning, läkare, lärare m. fl. Ett särskilt problem i sammanhanget är alla de barn som lever i landsflykt. De har gått miste om utbildning och om den praktiska skolning i jordbrukets och boskapsskötselns sysslor som är en självklar del av deras uppväxt under fredliga förhållanden i hemlandet. När dessa flyktingbarn återvänder som ungdomar och halvvuxna saknar de i många fall all praktisk erfarenhet av de enklaste handgrepp inom basnäringarna i det afghanska samhället. Olika former av utbildning bör organiseras . Insatser har gjorts, men behovet är mycket stort och kan naturligtvis inte täckas av de länder enbart som har tagit emot de miljontals afghanska flyktingarna. Fredsråd genomför en insamling till utsäde åt för att förbättra livsmedelssituationen. har engagerat sig starkt i sak. Vi föreslår att medverkar med utbildningsinsatser, och stipendier 1987/88 U210 för att förbereda en återuppbyggnad av . Vi föreslår att medel används från katastrofbiståndet för de nu akuta in- U210 satserna. anser att ett långsiktigt svenskt bistånd till inte är förenligt med landets ockupation av . De pågående insatserna och gjorda åtagandena gör det inte möjligt att lämna . Det skulle innebära skador på biståndsinsatserna. Vi anser att en avvecklingsplan bör upprättas för biståndet till . Biståndet bör successivt minskas och helt upphöra 1990 om inte förhållandena radikalt förändrats. Allvarlig kritik har också riktats mot arbetsförhållandena vid skogsprojekten i anslutning till Bai Bang. Regeringen måste vidta nödvändiga åtgärder så att tvångsarbetet upphör. anser att biståndet till bör utgå med 100 milj. kr. för nästa budgetår, en minskning med 200 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. vill ha en ökad andel av biståndet som projektstöd. Vi hälsar med tillfredsställelse att regeringen nu vill göra en översyn av projektstödet till länder utanför programländerna. Vi vill i detta sammanhang föreslå att projektstöd utgår till , , , , och . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär en parlamentarisk översyn av inriktningen av det svenska biståndet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förverkliga miljömålet i biståndet, 3. att beslutar införa ett särskilt anslag Miljö, naturvård och energi, 4. att anslår 280 milj. kr. till Miljö- och markvård, energi. 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om global energistrategi, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en energikonferens i FN:s regi, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om landsbygdsutveckling, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bostadssociala åtgärder, 9. att som sin mening ger regeringen till känna att det 14 multilaterala biståndets andel bör öka, Mot 1987/88 10. att som sin mening anslår 610 milj. kr. till UNDP, en U210 ökning med 10 milj. 11. att anslår 280 milj. kr. till , en ökning med 20 milj. 12. att anslår 125 milj. kr. till livsmedelsbistånd genom WFP, en ökning med 10 milj. 13. att anslår 140 milj. kr. till UNHCR, en ökning med 20 milj. 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning och uppbyggande av hälso- och sjukvård, 15. att anslår 110 milj. kr. till aidsbekämpning, en ökning med 10 milj. 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om narkotikabekämpning, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndsprojekt på och , 18. att anslår 92 milj. kr. till UNRWA, en ökning med 10 milj. 19. att hos regeringen begär förslag till en nordisk handlingsplan för biståndsarbete, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Stöd till demokratisk utveckling, 21. att beslutar införa ett särskilt anslag Stöd till demokratisk utveckling, 22. att anslår 100 milj. kr. till Stöd till demokratisk utveckling, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att främja kvinnors utveckling, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kooperativt bistånd, 25. att anslår 625 milj. kr. till folkrörelser och enskilda organisationer, en ökning med 100 milj. 26. att anslår 595 milj. kr. till katastrofbistånd, en ökning med 40 milj. 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om parlamentariskt sammansatt styrelse för BITS, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beslutsramar för BITS, 29. att anslår 325 milj. kr. till U-krediter, en minskning med 205 milj. 30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndsverksamhet i , 31. att anslår 275 milj. kr. till SADCC, en ökning med 10 milj. 32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsinsatser och stipendier för folk, 33. att anslår 100 milj. kr. 34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om katastrofbistånd till , 35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om projektstöd till , , , , och , 36. att anslår 134,8 milj. kr. till särskilda program, en minskning med 205 milj. kr. () () 1987/88 U210 () (c) () () Per-O la () () ()