ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Fö529 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö529 av och () om utredning om sotningsfrister När antog den nya räddningstjänstlagen enligt FöU 1986/87:2 beslutades att uppdra åt att ta reda på vilka sotningsfrister som kan vara motiverade ur brandsynpunkt. I tidning, Sirenen nr 2 1987, skrivs att det inte finns något konkret att peka på när det gäller med vilka intervaller det börjar bli riskabelt att inte sota. Både och skorstensfejarmästarnas riksförbund (SSR) har klart uttalat att det inte finns något underlag för bedömning av brandrisker . Det ger anledning att undra över hur decenniers yrkesarbete inom ett helt skråväsende inte på något sätt resulterat i erfarenheter som skulle kunna utgöra en stabil grund för kvalificerad bedömning av det verkliga sotningsbehovet. Många räddningschefer har däremot den bestämda uppfattningen att sotningen numera har liten betydelse för brandsäkerheten. I gjorda utredningar har det konstaterats att oljesot inte brinner eller kan fås att brinna och därför inte heller kan förorsaka soteldar och att det således inte finns någon brandrisk. Alltså kan oljeeldade fastigheter avregleras. I ett pågående forskningsprojekt som bl. a. studerar sambandet sotningsfrister och förekomsten av soteldar, utifrån historiska data, har man inte heller påträffat en enda soteld i oljeeldade anläggningar. Samma sak gäller för imkanaler i vanliga bostäder. Förekomsten av incidenter i anslutning till imkanaler är förorsakade av slarv vid spisen. Därför finns heller ingen anledning att ha imkanaler i vanliga bostäder reglerade. Med den översynsmetod som valt är det uppenbart att även om får på sig att utvärdera sitt fristförslag så får man inte fram några nya kunskaper eller data förutom dem som redan finns. Som ett exempel kan påpekas orimligheten i deras val av utvärderingsmodell. Man har på sig för utvärdering, men flera av objekten sträcker sig bortom den perioden, exempelvis rensning av imkanaler i bostäder, som har intervallet . Mot bakgrund av det redovisade, bör behovet av sotning och rensning utvärderas med hjälp av relevanta analysmetoder. Pågående forskningsprojekt som undersöker sambandet sotning - soteldar utifrån historiska data bör kunna kompletteras med en alternativ undersökningsmodell, nämligen att man stoppar all obligatorisk sotning-rensning i några sotningsdistrikt. De fastbränsleeldade objekten bör dock inspekteras en gång för kartläggning av sotmängder, soteldar, dåligt drag, brister i eldstaden,- tjuvdrag eller annan blanksotsalstrare. I de fall skorstensfejaren budas på grund av dåligt drag eller av annat skäl bör fejaren i samband med besöket notera bränsletyp, bränslekvalitet, bränslehantering och övrigt som kan vara av vikt för analysen av fastbränslefrågan. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i den pågående översynen av sotningsverksamheten skall beaktas vad i motionen anförts om sotningsfrister. () () 1987/88 FÖ529
mot · GB02Fö531 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö531 av och () om miljöfarliga transporter i och Alla kemikalietransporter innebär miljörisker oavsett om detta sker till lands eller till sjöss. I och skapar de trånga farvattnen och den hårda trafiken särskilda risker som den täta bebyggelsen innebär att konsekvenserna av utsläpp kan bli särskilt kännbara. () har på uppdrag av landstings miljövårdsfond gjort en utredning om miljörisker i samband med sjöburna kemikalietransporter i . Utredningen visar att det i och transporteras kemikalier och ca 5 olja, bensin och fotogen. Merparten av kemikalietransporterna, nästan , kom till länet över Landsort och . Transporterna består av en rad olika ämnen: klorerade och icke klorerade lösningsmedel, syror, cyanider, kadmium och arsenikföreningar, lösliga salter, bekämpningsmedel, ammoniak m. m. Transporter av ammoniak till över Landsort-Södertälje-Mälaren utgör de största mängderna av en akuttoxisk kemikalie. Varje tanker transporterar flytande ammoniak under tryck i tre separata tankar. Om en av tankarna skadas och ammoniaken löses i vattnet kan hela slås ut. Mälarvattnets användbarhet för dricksvattenframställning skulle äventyras. Mot den här bakgrunden är det nödvändigt med kraftfulla åtgärder för att förebygga en miljökatastrof i samband med sjötransporter i och . Bland åtgärder som kan behöva vidtas är skärpta krav på båtarnas standard och säkerhetsutrustning, utökad lotsplikt och restriktioner i fråga om vilka leder som får användas. En stor del av de miljöfarliga transporterna skulle helt kunna avskaffas genom att transport av olja och även andra kemikalier fördes över till pipeline. I första hand bör tillskapandet av en pipeline från till skyndsamt utredas. Mot bakgrund av detta föreslår vi 1. att hos regeringen begär ett åtgärdsprogram för att öka säkerheten vid miljöfarliga transporter genom , , och , 2. att begär att regeringen skyndsamt låter utreda överförande av en del miljöfarliga transporter till pipelines och i första hand en pipeline för olja mellan och . 1987/88 FÖ531
mot · GB02Fö532 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fö532 av () om transporter av miljöfarligt gods har flera händelser visat hur nära vi kan vara en miljökatastrof i samband med miljöfarliga transporter. En förlisning med en miljöfarlig transport exempelvis inne i eller på skulle kunna få förödande konsekvenser. är dricksvattenreservoar för någon miljon människor. Olja och andra miljöfarliga ämnen bör inte i större mängd få transporteras i innerskärgårdar och på de stora insjöarna. Ett antal hamnar bör utrustas som särskilda säkerhetshamnar för mottagning av miljöfarligt gods. Så bör t. ex. vara oljehamn för och och pipelines dras till och större orter runt . I väntan på att dessa ledningar byggs bör de miljöfarliga transporterna överföras till järnväg och landsväg. Ett speciellt trafikledningssystem för miljöfarliga transporter till lands och till sjöss bör inrättas. Trafikledningssystemet skulle ha liknande befogenheter som flygets trafikledning. Större miljöfarliga transporter skulle ha starttillstånd och en godkänd färdplan. Viss typ av kommunikationsutrustning skulle krävas för de berörda transportmedlen. För företag som utför ett stort antal miljöfarliga transporter kunde det föreslagna ledningssystemet bli byråkratiskt. Företagen kunde därför ge färdplan och ungefärlig tidplan för ett stort antal transporter . Inom , trafiksäkerhetsverket, , , m. fl. myndigheter finns den expertis som kunde samverka i planeringen av det föreslagna trafikledningssystemet. Med stöd av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till skärpta regler och i vissa fall förbud för miljöfarliga transporter i innerskärgårdar och insjöar, 2. att hos regeringen begär förslag om ett särskilt trafikledningssystem för övervakning av miljöfarliga transporter till lands och till sjöss.
mot · GB02Fö533 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fö533 av Hans Nyhage och () om fortsatt försörjningsberedskapsstöd på tekoområdet I årets statsverksproposition (1987/88:100), bilaga 6 föreslår regeringen under , övrig varuförsörjning, att till delfunktionen Beklädnad avsätts totalt 41,1 milj. kr. för /89. Av detta belopp beräknas 37,8 milj. kr. för s. k. beredskapslån och 3,3 milj. kr. för övriga beredskapsåtgärder. Av medelsbehovet härför föreslås inte mindre än 38 milj. kr. finansieras genom utförsäljning på marknaden av befintliga beredskapslager. I propositionen förbigås helt frågan om det s. k. försörjningsberedskapsstödet hos ÖCB. Genom detta har viss mellanskillnad i pris mellan svensktillverkat och importerat kunnat täckas när stat, landsting och kommuner upphandlat textil- och beklädnadsvaror av försörjningsberedskapsintresse. För en begränsad insats har sådana upphandlingar till mångdubbelt större värde blivit möjliga inom landet. Under /87 beviljade ÖCB försörjningsberedskapsstöd för 9,7 milj. kr. till upphandlande organ, mot vilket svarade en ordersumma på ca 65 milj. kr. till svensk tekoindustri. I stor utsträckning har detta stöd använts av landstingen för att upphandla svensktillverkade sjukhustextilier. På industrisidan berörs inhemsk grundtextil verksamhet, men också ett antal konfektionsföretag, som är lokaliserade till mindre orter och starkt koncentrerade på tillverkning för sjukvårdens behov. Bortfaller försörjningsberedskapsstödet uppstår omedelbara svårigheter för berörda företag, och negativa effekter kan framåt väntas på den inhemska försörjningsförmågan på området sjukvårdstextilier. Oklarheten beträffande regeringens ambitioner med försörjningsberedskapsstödets framtid försvårar planeringen hos både tillverkare och upphandlande organ vad gäller offertgivning, sysselsättning, inköpsplaner m. m. Osäkerheten var stor redan vid utskottsbehandlingen av totalförsvarspropositionen . Stödet berördes inte i propositionen, men i skrivelse till försvarsutskottet anförde näringsutskottet, att man från försvarsdepartementet erfarit att det inte finns någon avsikt från regeringens sida att dra in denna stödform. Av försvarsutskottets betänkande (FöU 1986/87:11 sid. 116) att döma förelåg emellertid inte klarhet beträffande regeringens avsikter. Med hänsyn till de ansträngda möjligheterna att upprätthålla en begränsad produktionskapacitet på tekoområdet inför eventuella försörjningskriser och med hänvisning till den prioriterade ställning sjukvården i sådana lägen måste ges, är det angeläget att klara beslut nu kan tas om ett fortsatt försörjningsberedskapsstöd. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fortsatt försörjningsberedskapsstöd på tekoområdet. Hans Nyhage (m) () 1987/88 FÖ533
mot · GB02Fö534 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö534 av och () om visuella signaler för larmsignalen Viktigt meddelande När larmsignalen "Viktigt meddelande ljuder från skyddsrumsorternas aggregat för utomhusalarmering, skall medborgarna slå på radions program 3, där viktig information sänds. Den kan gälla exempelvis miljökatastrofer, brand, giftutsläpp, översvämningar m. m. För hörselskadade är det omöjligt att uppfatta dessa signaler, varför de kan gå miste om viktig information i ett nödläge. Visuella signaler (blinksignaler) över telenätet är med den teknik som används för uppfattande av telefonsignaler redan i bruk. Speciell, visuell signal för Viktigt meddelande skulle möjliggöra även för hörselskadade att få kännedom om nödläget. Informationen bör sändas såväl över texttelefonnätet som i . Riksradio och bör komma fram till en överenskommelse beträffande formerna för samarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att införa visuella signaler för Viktigt meddelande på hörselskadades telefonapparater, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att överenskommelse om information om Viktigt meddelande till hörselskadade bör komma till stånd mellan Riksradio och . () ()
mot · GB02Fö601 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö601 av och () om överflyttning till av ubåtsöversynen 1987/88 Fö601-603 kommun har haft den klart sämsta befolkningsutvecklingen av residensstäder. hade nuvarande kommun över 64 000 invånare. är invånarantalet nere i 58 632. Nettominskningen var 375 personer trots att nettoinflyttningen av utlänningar uppgick till 480 personer. var nettoutflyttningen till 214 personer, varav 181 i åldrarna . Den beskrivna befolkningsutvecklingen beror i stor utsträckning på indragningar av statlig verksamhet samt överflyttning av statlig verksamhet till andra regioner. ökade sysselsättningen inom statliga myndigheter och affärsdrivande verk med ca 50 000 personer i riket. I minskade den med 948 personer. Sysselsättningsutvecklingen vid marinen och har varit mycket negativ. Utvecklingen har varit följande: Antal anställda 5 496 4 637 3 310 2 621 har ytterligare reduceringar vidtagits och utvecklingen fortsätter. kommer att avskeda omkring 230 årsarbetare 1988 och stor fara föreligger för att antalet avskedade blir mer än fördubblat . Marinen har därtill beslutat att avskeda över 150 civilanställda i . Krafttag måste nu tas för att bryta den ytterligt negativa utvecklingstrenden i och . Som framgår av tidigare redovisning beror en mycket stor del av denna utveckling på att staten genom aktiva insatser flyttat eller lagt ner statliga arbetstillfällen i . Kommunen har lagt ned hårt arbete och mycket pengar på att vända den negativa trenden. har delvis med statligt stöd positiva satsningar gjorts på utbildningsområdet, vilket förhoppningsvis skall påverka utvecklingen positivt . Kommunens envetna och kostsamma arbete på detta område har mycket effektivt neutraliserats av industrin och staten. kan och bör aktivt medverka till att successivt flytta arbetstillfällen från sysselsättningsmässigt överhettade områden till områden med ihållande negativ utveckling. I detta syfte bör en genomgripande genomgång 1 1987188.3 sami. göras i hela den statliga förvaltningen när det gäller tänkbara sysselsättningsobjekt som är möjliga att flytta. Av svenska marinens tolv ubåtar sköts översynen av nio på Muskövarvet och tre på . Vi föreslår att åtgärder vidtas så att översynen av ytterligare fyra ubåtar flyttas till , exempelvis två i sjöormenserien och två i Västgötlandsserien. Det är särskilt viktigt att det varv som bygger ubåtarna får stå för översynen av de modernaste objekten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att överflytta översynen av ett antal ubåtar till . () () 1987/88 FÖ601
mot · GB02Fö606 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö606 av och (m, c) om utbildningen vid örlogsskolor har minskat sin befolkning. Utflyttningen, tillsammans med bl. a. sjunkande födelsetal, har medfört en avsevärd förändring av befolkningens sammansättning. Under en följd av år har den statliga verksamheten successivt minskat i länet. har uttalat, att sydöstra hör till det område i vårt land, som i första hand bör komma i fråga när det gäller statlig utlokalisering. Med hänvisning till vad ovan anförts, och då en mycket stor andel av den minskade statliga sysselsättningen i länet beror på neddragningar inom försvarsmakten och , är det av stor vikt att staten tar sitt ansvar som arbetsgivare i . Som ett led i att utnyttja befintliga resurser på ett effektivt sätt bör den militära utbildningen inom marinen utvecklas vid KÖS. Eftersom officersutbildningen är förlagd till , förefaller det helt naturligt att reservofficersutbildningen knyts till denna utbildningsenhet. effektivitetsvinster kan uppnås med en sådan åtgärd. Marinens utbildningsbehov inom ämnet elteknik kan med fördel förläggas till . Vid KÖS finns anläggningar för denna utbildning. Genom ett nära samarbete med skapas förutsättning för att kunna förmedla kunskap om de modernaste tillämpningarna inom eloch reglerteknik. KÖS har dessutom anläggningar för torped- och hydraulikutbildning. Torpedanläggningen är en av de modernaste i landet. Tillgången på kompetenta lärare inom dessa ämnesområden är mycket god i . Flottans behov av dessa utbildningar torde kunna täckas vid KÖS. Enligt uppgift har marinstaben planer på att flytta basförsvarsutbildningen från KÖS till . Med hänsyn till krav på nyinvesteringar och bristande tillgång på instruktörer i saknas godtagbara skäl för en sådan förflyttning. Dessutom kan utbildningen i med fördel kompletteras med speciell bas- och markförsvarsutbildning avseende administrativ kvartersmästarutbildning, bilförarutbildning samt fältarbetstjänstutbildning. Slutligen vill vi påpeka möjligheten att öka utbildningskapaciteten beträffande underhållsutbildningen vid KÖS. Det finns resurser för att delar av försvarets gemensamma förplägnadsutbildning kan överföras till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den militära utbildningen vid örlogsskolor. 1987/88 FÖ606
mot · GB02Fö701 · 1988-01-15 00:00:00 — om lokalisering av kustbevakningsverket till 1987/88 FÖ701705 En organisationskommitté förbereder den nya organisationen. Regeringen och väntas ta ställning till lokaliseringen av det centrala verket och dess regionala enheter . har utomordentliga förutsättningar för en lokalisering av såväl det centrala verket för som för den regionala organisationen för . Detta har dokumenterats vid skilda tillfällen vid organisationskommitténs besök. I finns Marinkommando Norr, Radio, kustbevakningsresurser, modern hamn, som upprustats för ca 10 milj. kr. , varv för byggande av kustbevakningsbåtar samt reparationer, centrum för drift och underhåll samt en offentlig sektor som medverkar i ett aktivt förnyelsearbete. Kommunen har dessutom förberett lokaler för den nya myndigheten samt bostäder m. m. för de anställda. Regionalpolitiska motiv talar för en lokalisering av ett statligt verk till . är det län som minskat befolkningsmässigt mest i landet. Denna tendens förändrades inte . Väsentliga insatser bör göras för att förändra denna utveckling. är den enda residensstad i landet som under loppet av minskat befolkningsmässigt. visar i en undersökning att antalet arbetstillfällen inom den offentliga sektorn kommer att minska . Totalt befaras att ca 500 tjänster minskas bara inom den statliga sektorn i . Enligt de prognoser som redovisas i långtidsutredningen borde i stället antalet tjänster öka något, men här föreligger en uppenbar skillnad mellan de offentliga myndigheternas planer i och den bild som tecknas i långtidsutredningen. Forskare vid visar i en utredning att förverkligas dessa förändringar inom den offentliga sektorn i minskar befolkningen fram med ca 2 500 personer. Kommunen måste för bibehållen service antingen höja kommunalskatten med eller höja belåningen med ca 250 milj. kr. Ett tredje alternativ är att minska antalet anställda inom den kommunala sektorn med ca 250 personer, något som ytterligare skulle bidraga till att minska befolkningen i kommunen och underlaget för en tillväxt. 1 1987/88. säger vidare i sin utredning att situationen för är att likna med den som råder för våra värst drabbade kommuner i landet. Relativt snabbt har kommunen förvandlats från en välmående kommun till en fattig kommun, beroende på betydande strukturförändringar inom näringslivet och inom den offentliga sektorn. För att bryta den negativa utveckling som drabbat och bör det nya kustbevakningsverket lokaliseras till . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att lokalisera kustbevakningsverket till . 1987/88 FÖ701
mot · GB02Fö702 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fö702 om den bevakningen av Den bevakningen i visar klart att stormakternas intresse för och Östersjöutloppen inte är historiskt betingat utan har en reell militärpolitisk bakgrund. är ett av världens mest trafikerade internationella sund. sker över 25 000 fartygspassager genom sundet och 140 000 passager över sundet. Örlogsfartyg passerar ofta genom sundet, ca 1 000 . Både i fred och i krislägen finns ett såväl militärt som civilt behov av att övervaka den intensiva sjötrafiken i och kring . Resurserna för övervakning är otillräckliga både avseende antal och kvalitet. Sjöbevakningens radarstationer saknar förmåga att identifiera och därför krävs fartyg till sjöss. Trots det goda samarbetet med tullen och flygvapnet krävs fartyg för kontinuerlig uppföljning av fartygsrörelserna runt . Bevakningen av fungerar inte. Luckorna till sjöss är allvarliga. De två vedettbåtar som finns tillgängliga är gamla med ibland oplanerat stillaliggande för reparationer. Här följer några förslag till åtgärder: Ytterligare vedettbåtar bör stationeras i . I borde försök göras med direkt inplacering av några tullkryssare/tulljakter i marinens sjöbevakning. Några äldre vedettbåtar (bevakningsbåtar) placeras i och bemannas med frivillig personal (ex. från sjövärnskårerna i ) som kontrakteras för frivilliga insatser insatser som skulle fylla luckor vid semester, helgledigheter, reparationer, m. m. för ordinarie styrka. Detta skulle innebära ett resurstillskott utöver de mycket begränsade insatser som det hemvärnet erbjuder. Målsättningen för havsövervakningen i bör vara närvaro till sjöss 24 tim./dygn och att tillvarata och integrera alla resurser för att åstadkomma en optimal övervakning: marinens och tullens kustbevakning och frivilliga resurser i en ny Guard. 1 * 1987/88. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående förstärkt havsövervakning i . 1987/88 FÖ702
mot · GB02Fö706 · 1988-01-21 00:00:00 — om utbildning av vapenfria tjänstepliktiga till brandbilsförare 1987/88 FÖ706713 För att få praktisk erfarenhet av brand- och räddningstjänst blir vtp-personal utplacerad på civila flygplatser. Det har visat sig att en del av dessa vtp har alldeles för dålig utbildning för att framföra de tunga och svårmanövrerade brandbilar som ingår i de större flygplatsernas räddningstjänst. Hög tyngdpunkt och en skvalpande last av skumvätska medför att en sådan brandbil lätt kan välta. Det uppges i sex fall ha förekommit att av vtp framförda brandbilar vält på slät landningsbana. I ett nu aktuellt sådant fall vid lär reparationen av brandbilen komma att kosta . Det allvarligaste är emellertid att flygsäkerheten äventyras. Eftersom vtp-personalen vid flygplats sätts in i räddningstjänsten kan någon lucka i utbildningen inte få förekomma. Det inträffar dock att dessa förare inte ens har körkort för lastbil. Det kan sättas i fråga om inte den utplacerande myndigheten har det strikta ansvaret för skador som kan uppkomma på grund av uppenbara brister i de utplacerades utbildning och det är tveksamt om olika former av avtal kan täcka sådana utbildningsbrister som inte varit kända av avtalsslutande part. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för en betryggande utbildning i förandet av brandbil åt vapenfria tjänstepliktiga uttagna för räddningstjänst vid flygplatser. 1 1987188.3 sami.
mot · GB02Fö707 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö707 av m. fl. (c, m, fp) om lokalisering av kustbevakningsverket till skall brytas ut ur för att bli en egen civil myndighet inom försvaret. Det har i olika sammanhang förutsatts att den nya skall ha goda kontakter med marinen och bl. a. detta är ett mycket starkt skäl för en lokalisering av den nya myndigheten till . Även för marinen skulle en lokalisering till vara mycket positiv enligt chefen för . Det bör påpekas att förutom örlogsbasen och BK/KA 2 finns i Karlskrona sjöbevakningscentral, radio, 13. helikopterdivisionen, lämpliga lokaler och goda kajutrymmen, med förnämliga underhållsresurser för båtar och annan materiel. Här finns administrativa resurser och teknisk förvaltning, möjligheter till försörjning, förrådshållning och inköp av förnödenheter som på få platser i vårt land. Ytterligare skäl härför är att förlorat väldigt många statliga jobb . Vid marinen och har antalet anställda minskat med ca 3 000 personer och är ytterligare ca 250 man varslade vid . Friställning av dessa sker . Vi har i kunnig och stabil personal. Staten bör ha stor skyldighet att styra nya sysselsättningstillfällen till . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att den nya kustbevakningsmyndigheten lokaliseras till . () ()