mot · GB02Jo215 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo215 av m. fl. om behovet av regional och lokal livsmedelsproduktion Koncentrationen av livsmedelsproduktionen har fortgått såväl när det gäller den renodlade jordbruksproduktionen som förädlingsledet. Starka förskjutningar har därmed skett mot jordbruksbygder. Ur sysselsättnings-, beredskaps- och även färskvarusynpunkt har detta varit till betydande nackdel för norra . Även ur djurskyddssynpunkt har utglesningen i norra varit till skada. Långa transportavstånd till slakteri, sämre servicemöjligheter ur djur, hälso- och rådgivningssynpunkt har blivit följden. Mest framträdande har dessa tendenser varit inom fläskproduktionen. De fem Norrlandslänen har av den totala fläskproduktionen och ungefär lika stor andel av smågrisproduktionen i landet. Deras andel av befolkningen är däremot . Detta innebär att har av den svinstam som är nödvändig för att tillgodose efterfrågan på fläsk i norra . Som exempel kan nämnas att antalet producerade slaktsvin i uppgår till ca 25 000 . Svinproduktionen inom länet motsvarar av det beräknade behovet. Men av länets fodersädsproduktion avyttras ca eller utanför länet, bl. a. för fläskproduktionen i södra delarna av landet. Denna1 skulle i stället kunna förädlas inom länet, t. ex. genom svinuppfödning. Fodermängden motsvarar behovet för uppfödning av ca 100 000 slaktsvin som i stort sett motsvarar länets behov. Exemplet från gäller flertalet Norrlandslän. Det är i högsta grad otillfredsställande att fodersädsöverskottet inte förädlas i större utsträckning i norra . Då den totala produktionen i är av så begränsad omfattning finns det risk för att om den minskar ytterligare både förädlingssidan och servicesidan i övrigt är hotade. Detta kommer att få svåra sysselsättningsmässiga konsekvenser framför allt för de människor som arbetar med svinuppfödning och dem som arbetar i slakterier och charkuterier. råder investeringsstopp för animalieproduktionen. Det finns dock möjlighet att få dispens speciellt i norra . Generellt torde investeringsstoppet vara till fördel för Norrlandsjordbruket under dessa förutsättningar. Det torde vara tillräckligt om på detta sätt i t. ex. 1-2 familjeföretag kunde utvecklas . Med hänsyn till produktionens ekonomiska förutsättningar måste dock stödet vid investeringar för fläskproduktion öka. En anledning till att grisköttsproduktionen har så ringa omfattning i är bl. a. att tradition saknas och att byggnadsåtgärder av relativt stor omfattning behövs för en modern produktion. Detta talar för att extra stimulans behövs för att investeringar skall komma till stånd. Att investera en integrerad grisköttsproduktion är mycket kapitalkrävande. De möjligheter som finns för att stödja byggnadsinvesteringar i jordbruket är på grund av att beloppen är maximerade otillräckliga i detta sammanhang (bidrag blir i praktiken kanske ). Därför borde grisköttsproduktionen i norra , i fall där så erfordras, få stödjas med belopp som överstiger de gällande maximibeloppen så länge de procentsatser som finns inte överskrids. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till jordbruket i norra . 1987/88 Jo215 () () () Axel () ()