ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo58 · 1988-05-06 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo58 med anledning av prop. 1987/88:165 om reglering Mot. av priserna på jordbruksprodukter, m. m. har det förelegat ett stort överskott på animalieprodukter inom jordbruket, både nationellt och internationellt. Både s. k. smörberg och köttberg har varit pristryckande och orsakat stora lönsamhetsproblem för de svenska animalieproducenterna. Enligt det livsmedelspolitiska beslutet fick jordbruksnäringen ta på sig ansvaret för att skapa balans i animalieproduktionen. När ett tvåprissystem för mjölk infördes för att skapa denna balans var tveksamheten stor hos producenterna över om detta system skulle kunna ge avsett resultat. Tvåprissystemet visade sig emellertid bli ett effektivt instrument för att begränsa mjölkproduktionen så att den nu ligger nära det överskott som måste finnas för att klara säsongvariationerna. Indirekt har tvåprissystemet medverkat till att det besvärande överskottet av nötkött nu också är nästan helt borta. Jag delar dock departementschefens konstaterande i propositionen att systemet är förenat med betydande nackdelar. Det innebär dels en låsning av produktionsstrukturen vilket verkar effektivitetshämmande, dels att mjölkkvoterna successivt kapitaliseras. Han säger också i propositionen att tvåprissystemet i stort sett uppfyllt sina huvudsyften. Överskottsproduktionen har kunnat minskas, vilket gjort att avräkningspriserna har kunnat höjas. Men att som nu gör, dra slutsatsen att allt är bra och därför föreslå att tvåprissystemet kan avskaffas , innebär att allt vad som uppnåtts hotar att raseras. Vi bör definitivt inte upphöra med det framgångsrika tvåprissystemet för mjölk . Systemet måste få tid att nå full verkan och därefter ges tillfälle att stabilisera marknaden så att en avveckling inte leder till en omedelbar återgång till tidigare överskottssituation. Att avskaffa tvåprissystemet på mjölk innan vi löst frågan om hur överskottet på vegetabiliska produkter, främst spannmål, skall är fel och kommer bara att leda till nya och svårare problem och kostnader för såväl producenter som konsumenter. Framförallt är det de norrländska mjölkproducenterna som riskerar att drabbas hårdast av de negativa effekterna. 1 1987/88. Nr Jo58- 60. Samhället måste ställa upp för att lösa överskottsproduktionen på spann- Mot. målssidan även efter 1990. Då kan vi redan nu sätta en bortre gräns för Jo58 tvåprissystemet på mjölk. Skulle vi från riksdag och regering inte vara beredda att skriva fast detta ansvar kommer det att vara förenat med många problem att bestämma ett datum för tvåprissystemets avskaffande. Jag föreslår därför att beslutar att under förutsättning av att vi tar ansvar för överskottsproduktionen inom vegetabilieområdet, tvåprissystemet på mjölk tillämpas för att därefter avskaffas. Åberopande det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillämpandet av tvåprissystemet för mjölk .
mot · GB02Jo63 · 1988-05-10 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo63 av och () med anledning av prop. 1987/88:165 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. den pågår vad man kallar försöksverksamhet med tvåprissystem för mjölk till bönder som i sin jordbruksdrift har mjölkproduktion. Jordbrukets organisationer har begärt av regeringen att få tillämpa tvåprissystemet. Sedan detta medgetts har näringen själv stått för det praktiska genomförandet. Avsikten var att begränsa produktionen. Detta har skett utan att tvåprissystemet på mjölk till producenterna på något sätt drabbat konsumenterna. De höjda avräkningspriserna till producenterna beror helt på inbesparade kostnader för avsättning på export av förädlade mjölkprodukter. har balans uppstått bl.a. tack vare tvåprissystemet. Andra instrument har också bidragit till den nu rådande balansen vad gäller mjölkprodukter, t.ex. den så kallade mjölkpensionen. Det skall medges att inte alla mjöl k producenter håller med om att tvåprissystemet är bra. I första hand gäller det de bönder som ej gått med i kontraktsskrivningen som är förutsättning för tvåprissystemets tillämpning. Det är dock av stor vikt, för att den nu uppnådda balansen inte omgående skall förbytas i en omfattande överproduktion, att tvåprissystemet får en tillräckligt lång avvecklingsperiod. Regeringen föreslår besluta att tvångsvis frånta jordbruksnäringen ett verksamt, frivilligt, av näringen utformat produktionsbegränsningssystem. Det rimmar illa med andra uttalanden om att jordbruksnäringen själv skall söka lösa sina överproduktionsproblem. Vi anser det rimligt att avvecklingsperioden förlänges utöver vad regeringen föreslår. Med anledning av det anförda föreslår vi att beslutar förlänga tiden för avvecklingsperioden av tvåprissystemet i förhållande till regeringens förslag.
mot · GB02Jo67 · 1988-05-10 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo67 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:165 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. är ett villkor för att mejerierna skall erhålla utjämningsbidrag att de tillämpar ett tvåprissystem för mjölk. Detta innebär i praktiken ett obligatorium för mejeriet. För mjölkproducenten är det emellertid frivilligt att delta. I proposition 1987/88:165 föreslår regeringen att detta villkor endast förlängs till och med . Det statliga deltagandet i ett tvåprissystem skulle därmed upphöra. Ett tvåprissystem, som anges i propositionen, har många nackdelar och bör därför endast användas . Ett par av de allvarligaste nackdelarna är att det ger en stelhet i företagsstrukturen och att den kvot som berättigar till ett högre pris har ett värde som kapitaliseras i fastighetspriset. Detta innebär också att den positiva effekten på lönsamheten, till följd av lägre exportkostnader, urholkas . Ett tvåprissystem bör alltså endast vara temporärt. Ju längre det har varit i funktion desto svårare blir det att avskaffa. Vi instämmer därför i regeringens bedömning att tvåprissystemet tidsbegränsas till . Regeringen föreslår att näringen skall ha ansvaret för att genomföra avvecklingen. Enligt vår mening bör avvecklingen ske under sådana former att den inte missgynnar mindre mjölkproducenter eller producenter i norra och övriga glesbygder. Det finns en oro för att en avveckling skulle leda till produktionsökningar med prissänkningar som följd. Hos dem som deltar i systemet finns också en outnyttjad kapacitet, varför en viss produktionsökning kan befaras. Avvecklingen bör därför övergångsvis avlösas med åtgärder som motverkar en produktionsökning. Därvid bör speciell hänsyn tas till mindre mjölkproducenter. Sådana åtgärder kan vidtas inom ramen för den ordinarie mjölkprisregleringen. Övergångsåtgärderna bör avvecklas . När tvåprissystemet infördes förutsågs vissa problem för norra . Reglerna modifierades därför för dessa delar av landet, så att prisavdraget för dem som står utanför systemet där är betydligt lägre än i övriga landet. Således är anslutningen till systemet betydligt lägre i norra , jämfört med i landet i övrigt. Om en avveckling av tvåprissystemet medför den befarade produktionsökningen och därmed vikande avräkningspris skulle det emellertid kunna slå hårdare mot mjölkproduktionen i bygder med sämre produktionsförut- Mot. Det är därför angeläget att utvecklingen i olika delar av landet Jo67 följs uppmärksamt under systemets avveckling. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avvecklingen av tvåprissystemet görs under sådana former att mindre mjölkproducenter inte missgynnas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att följa mjölkproduktionens utveckling med avseende på den regionala balansen under tvåprissystemets avveckling. () () () ()
mot · GB02Jo72 · 1988-05-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo72 av och () med anledning av prop. 1987/88:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /89, m. m. begärde regeringens medgivande att få återkalla ansökan om restaurering av och i stället få ansöka om en restaurering av sjön i enlighet med ett dagtecknat förslag till vattendomstolsansökan. Med anledning därav uppdrog regeringen åt att hos ansöka om restaurering i enlighet med det nya förslaget. Beträffande begäran om medgivande att få återkalla ansökan uttalade regeringen följande: Regeringen kommer att ta ställning till begäran om återkallande av tidigare ansökan först då det nya vattenföretagets inverkningar på jordbruket är kända. har till en ny framställan till regeringen om medgivande att få återkalla ansökan hos bifogat visst utredningsmaterial rörande det nya vattenföretagets inverkan på jordbruket. Denna utredning avviker väsentligt från motsvarande utredning ansökan och från sedvanliga utredningar i vattenmål. På grund av att materialet är ofullständigt saknas enligt vår mening förutsättningar att ta ställning till förslag att återkalla den gamla ansökan. Beslut om återkallelse bör ske först efter det att det nya vattenföretaget fått en mer allsidig belysning, vilket kommer att ske vid behandlingen i . Regeringen bör förelägga resultatet av denna prövning. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed avstyrks regeringens hemställan att godkänna vad som anförts i proposition 1987/88:150 bil. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hemställs som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om medgivande till återkallelse av ansökan om restaurering av . () ()
mot · GB02Ub36 · 1988-05-11 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub36 av () och () med anledning av prop. 1987/88:150 med förslag till Mot. slutlig reglering av statsbudgeten för /88 1988/89, m. m. (kompletteringsproposition) Ub36 I kompletteringspropositionen föreslås en anpassning av reglerna för statsbidrag till påbyggnadsdelen i svenskundervisningen för invandrare - s. k. påbyggnads-sfi. Förändringarna innebär att det närmast föregående verksamhetsåret blir bidragsgrundande och att fördelning mellan studieförbund och AMU justeras. Enligt vår mening innebär dessa förändringar en förbättring i förhållande till nuläget. De är emellertid inte tillräckligt långtgående för att aktuella utbildningsbehov på alla orter skall kunna tillgodoses i önskvärd utsträckning. En bärande princip i invandrar- och flyktingpolitiken är att invandrarna skall fördelas på orter över hela landet. Betydande ansträngningar har därför gjorts från ansvariga myndigheter för att engagera i det närmaste samtliga kommuner i flyktingmottagning. På många av de nya, ofta mindre, orter som är aktuella för omfattande flyktinginvandring är aktivitetsfördelningen mellan studieförbunden en annan än den har varit på de hittillsvarande stora mottagningsorterna. Det har därför erbjudit betydande svårigheter att få fram resurser till en tillräckligt omfattande påbyggnads-sfi för de främsta studieförbunden på de nya orterna. Studieförbunden på de nya orterna har emellertid visat sitt samhällsansvar genom att arrangera en betydande påbyggnads-sfi inom ramen för de sedvanliga schablonbidragen till folkbildningen. Det är enligt vår mening angeläget att samtliga studieförbund på alla aktuella orter har rimliga förutsättningar att på likvärdiga villkor medverka i det betydelsefulla arbetet att ge invandrare och flyktingar en god start i vårt land. Det är därför ett minimikrav att studieförbunden vid fördelningen av riktade insatser för påbyggnads-sfi får tillgodoräkna sig hela volymen av studietimmar inom detta ämne under föregående år - dvs. även sådana timmar som genomförts med sedvanligt folkbildningsstöd. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att studietimmar inom påbyggnads-sfi som genomförts med sedvanligt stöd till folkbildningen skall inräknas i bidragsunderlaget vid fördelningen av det riktade högre bidraget till påbyggnads-sfi. () () 1987/88 Ub36 gotab 1988 15294 2
mot · GB02So31 · 1988-06-06 00:00:00 — Motion till 1987/88:So31 av och (båda c) med anledning av prop. 1987/88:176 om äldreomsorgen inför 90-talet Regeringen föreslår i propositionen om äldreomsorgen att anhörig skall ha rätt till sjukersättning i sammantaget för att vårda svårt sjuk anhörig i hemmet. Lägsta sjukpenningklass är /dag och högsta ersättning är /dag. Det innebär att ersättningen kommer att variera från /till /. Att vårda svårt sjuk anhörig i hemmet i livets slutskede är enligt vår mening en insats som bör uppskattas lika av samhället oavsett den lön den anhörige har i det ordinarie arbetet. Vi förutsätter då att anhöriga till svårt sjuka inte ser insatsen som en lönefråga utan som en insats byggd på kärlek och omtanke. Vi är medvetna om att det för framför allt lägre inkomsttagare kan vara kännbart att förlora arbetsinkomsten . Ett grundskydd bör därför erbjudas. Vi föreslår att ersättning utgår lika för alla. Lämplig ersättningsnivå är grundlönen för sjukvårdsbiträden i öppen vård, dvs. den ersättning som normalt utgår vid hemsjukvård. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att ersättning för vård av svårt sjuk/anhörig skall utgå i enlighet med motionens förslag.
mot · GB02So35 · 1988-06-06 00:00:00 — Motion till 1987/88:So35 med anledning av prop. 1987/88:176 om Den sociala har en nyckelroll i kommunernas äldrevård. Hur vi klarar av att hålla en bra standard på den kommer att vara en ödesfråga för äldrevården framöver. Alla vill vi få möjlighet att välja var vi vill bo när de egna krafterna sviktar och vi behöver omsorg från andra. Skall denna valfrihet bli reell beror på hur kommunerna lyckas att rekrytera och behålla människor som vill arbeta i och ge social service. Flera utredningar och rapporter har talat om kris. Det fattas personal . De som redan är anställda sliter ut sig och måste långtidssjukskrivas eller byta yrke. Det är svårt att rekrytera nya som ser som sitt framtida yrke. Arbetet är mycket tungt fysiskt. Tunga lyft i svåra lägen eftersom vården sker i hem. Hem vars toaletter t. ex. inte är byggda för att två skall få plats . De som behöver vård vill inte gärna ha olika lyfthjälpmedel installerade i sitt hem. De kan inte gärna se de långsiktiga effekterna för vårdarnas hälsa. Arbetet är psykiskt tungt. Man arbetar oftast ensam med människor som tillhör en annan generation och därmed har andra värderingar. Vårdarna måste vara lyhörda och flexibla och inte ta illa upp av missförstånd baserade på olikheter i bakgrund och uppfostran. Det är inte ovanligt att anhöriga visar oförståelse inför att den som vårdar inte hinner utföra alla de arbetsuppgifter som man vill ha gjorda. Kommunens sociala myndighet gör också begränsningar i de arbetsuppgifter som en vårdare får utföra, och det är svårt att förklara och försvara när det inte finns någon annan som kan hjälpa till. De flesta inom arbetar . Många vårdbiträden säger att de inte orkar arbeta heltid, vilket jag tycker är en signal på att något är fel i systemet. Arbetet måste organiseras så att det är möjligt att arbeta heltid. Alternativt får vi acceptera att för denna typ av arbeten betyder en heltid färre timmar än för andra arbeten. Arbetets innehåll bör ses över. Jag ifrågasätter om det är god arbetsorganisation att vårdaren går till affärer och handlar på arbetsställe efter arbetsställe. Självklart ifrågasätter jag inte detta om den som får tillsynen kan/vill gå tillsammans med vårdaren till affären. Arbetet måste kunna organiseras så att viktig arbetstid kan ägnas åt samtal människor emellan o. d. och inte åt att gå i och ur affärer. Det finns en byråkrati inom . Det borde vara naturligt att de som skall utföra arbetet - ge service - också deltar i planeringen av den. De som träffar sina pensionärer kan själva bedöma när vårdbehoven ökar eller minskar, när hjälpmedel måste anskaffas och borde därför också ha befogenheter att göra dessa bedömningar bl. Med denna motion vill jag att arbetstider, arbetsorganisation och arbets- Mot. 1987/88 innehåll för personal ses över. Med stöd av det som framförts ovan hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den sociala . ,-:v
mot · GC02Jo5 · 1988-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1988/89:10 om särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd har en rad förändringar av miljöförhållandena i kunnat konstateras. Orsaken till detta synes bestå i utsläpp av svårnedbrytbara och ej nedbrytbara gifter till havet samt av nedfall från luften. Detta är mycket allvarligt, inte minst med tanke på att är ett av jordens största innanhav liksom ett av dess största bräckvattenområden. För vårt lands del är givetvis av stor betydelse både vad gäller fiske och möjligheter till rekreation. Av den svenska matfisken landas från , och den absolut största delen fångas och landas i södra del. Betydande investeringar har gjorts, inte minst i kommun, för att fisket som näring skall kunna leva vidare och utvecklas. Det landas ca fisk i kommunens fiskehamnar. Betydande satsningar har också gjorts inom beredningsindustrin, liksom inom den övriga fiskeanknutna verksamheten, som , islager, trålbinderi osv. Dessutom har kommunen genom satsningar på den s.k. Östersjöskolan skapat möjligheter till utbildning inom bl.a. fiske och fiskodling. Givetvis finns även inom denna näringsgren stort behov av ytterligare kunskap och forskning. Således har tidigare vid skilda tillfällen behandlat frågan om inrättande av ett särskilt Östersjölaboratorium med inriktning i första hand på forskning och undersökning av kustvattenmiljön och det kustnära fisket. Något förslag har ännu inte presenterats av regeringen. Dagens miljösituation gör att frågans aktualitet på intet sätt har minskat. Det är således av yttersta vikt att det till södra delen av tillfogas och tillförsäkras kompetens inom det marinbiologiska området. Vi vet att södra hyser ett artrikare djur- och växtsamhälle än övriga . Närheten till fångstplatserna har ovan redovisats, och det skall också noteras att de sydliga skärgårdarna i den s.k. egentliga är av stor betydelse för bl.a. sillreproduktionen. Dessa platser ligger relativt nära stora föroreningskällor på kontinenten, och den södra kustregionen är en av landets mest tätbefolkade. Stor föroreningsbelastning förekommer också genom att bl.a. två stora massaindustrier är placerade vid . Vissa resurser och verksamheter, exempelvis IVL, har också under Mot. varit knutna till . har dessutom påtalat ett starkt behov av ett laboratorium av ovan angivet slag till södra . Den nu startade högskolan i utgör en resurs och denna resurs kan bli än viktigare om ytterligare verksamheter kan bedrivas inom dess område. Fiske- och marinbiologisk forskning kan självfallet vara ett sådant område, och det måste vara av yttersta vikt att en högskola i mångt arbetar med frågor, forskning, utbildning etc. som finns inom närregionen. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att ett Östersjölaboratorium för södra inrättas, 2. att beslutar att laboratoriet skall förläggas till kommun.
mot · GC02Jo8 · 1988-10-20 00:00:00 — av tredje vice talman () med anledning av prop. 1988/89:10 om särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd I proposition 1988/89:10 föreslås en resursförstärkning avseende bl.a. forskning och övervakning av den miljön. För den marinbiologiska forskningen anvisas . Av dessa skall 6 milj. kr. Resten, 5,5 milj. kr., reserveras för en fördelning som skall beslutas när statsmakterna tar ställning till UHÄ:s förslag om baslaboratorier för marin naturvetenskaplig forskning i . En förstärkning av den marinbiologiska forskningen är nödvändig. De skador som drabbat havsmiljön är mycket stora. är kunskapen om vad som sker och om vilka orsakerna är till skadorna fortfarande begränsad. Det visar inte minst vilsenheten inför och de motstridiga uppgifterna kring de akuta problem som uppkommit . Vad som är särskilt viktigt i detta sammanhang är att den grundforskning som är en nödvändig förutsättning för en meningsfull övervakning och för långsiktiga åtgärder mot skadeorsakerna byggs ut. Inte minst ur detta perspektiv är den utredning som UHÄ gjort och som propositionen refererar till oroväckande. UHÄ:s förslag innebär visserligen en resursförstärkning, särskilt för de s.k. baslaboratorierna. Resurserna skall emellertid enligt förslaget koncentreras till enbart tre fältstationer med anknytning till universiteten i , och . Den marinbiologiska forskning som på ett förtjänstfullt och framgångsrikt sätt byggts upp vid ställs således utanför. Detta kan inte accepteras. Om resurstillskotten fördelas på det sätt UHÄ föreslagit kommer den marinbiologiska forskningen vid att utarmas. Det innebär också att de grundläggande förutsättningarna för en effektiv övervakning av den miljön runt kraftigt försämras. En sådan utveckling är oförsvarbar med hänsyn till de allvarliga miljöproblem som finns i haven runt och med hänsyn till den kompetensuppbyggnad som skett i . Den fortsatta utbyggnaden av den marinbiologiska forskningen måste därför också komma forskningen vid till del. Detta bör bl.a. innefatta ökade fasta basresurser. Jag föreslår att vid behandlingen av propositionen gör ett uttalande med denna innebörd. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att beslutar uttala att en förstärkning av den marinbiologiska forskningen vid skall ske i enlighet med vad som sagts i motionen.
mot · GC02Ju1 · 1988-10-27 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jul med anledning av prop. 1988/89:12 om fortsatt Mot. giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i 1988/89 spaningssyfte i vissa fall Jul Den grundläggande kritiken mot terroristlagstiftningen kan sammanfattas i följande punkter: Den strider mot en av rättssamhällets grundvalar, nämligen att inga rättsliga åtgärder skall få vidtas mot någon utan att konkret brottsmisstanke i det enskilda fallet föreligger. Den strider också mot den enkla principen att ingen skall få utsättas för sanktioner utan att ha fått sitt fall behandlat i ett rättegångsförfarande. Den strider dessutom mot den självklara principen att den som drabbas av rättsliga åtgärder skall informeras om vad han/hon anses ha begått för icke-laglig handling. Slutligen har det inte visats att nödvändiga spanings- och beredskapsåtgärder mot brottslighet, däribland terrorism, inte skulle kunna vidtas med stöd i annan lagstiftning som håller sig inom rättssamhällets ramar. Det mest flagranta konkreta resultatet av terroristlagstiftningen är kommunarresten för nio turkiska medborgare, som pågått . Ett antal personer beläggs alltså med sanktioner i form av rörelsefrihetsinskränkning utan att de ens informerats om den konkreta orsaken, än mindre varit föremål för rättslig prövning. Detta är oacceptabelt i ett rättssamhälle. Mot denna bakgrund kan vi inte godta gällande terroristlagstiftning. Den förnyade utredning som tillsattes måste tyvärr uppfattas främst som ett svepskäl för ytterligare förlängning av spaningslagen. Däremot kan vi instämma med den utredningsman som tidigare föreslagit att terroristbestämmelserna i utlänningslagen åter skall brytas ut ur denna. Ingen ny särskild terroristlag bör dock stiftas, utan de bestämmelser som eventuellt kan behövas i frågan bör inordnas i gällande lagar (bl.a. brottsbalk, rättegångsbalk) och anpassas till de rättsprinciper som råder där. Mot bakgrund av ovanstående hemställs 1. att avslår prop. 1988/89:12, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att den parlamentariska utredningen om terroristbestämmelserna bör ges tilläggsdirektiv av innebörd att utredningen bör tillse att eventuella 1 1988189.3 sami. lagregler för terroristbekämpning inordnas i gällande lagstiftning för Mot. 1988/89 brottsbekämpning och anpassas till de grundläggande rättsprinciper Jul som tillämpas där. () () Hans Leghammar (mp)