mot · GB02Fi311 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi311 av m. fl. om ett nytt skatteutjämningssystern Ett skatteutjämningssystem måste i stor utsträckning bygga på schablonberäkningar och kan naturligtvis inte åstadkomma en millimeterrättvisa mellan kommunerna. Frågan är emellertid om inte det nya system till skatteutjämning som presenteras i årets budget är väl schablonartat och helt bortser från ur rättvisesynpunkt viktiga faktorer. Enligt förslaget skall skatteutjämningsbidraget bestå av följande delar: En grundgaranti som beräknas med utgångspunkt från vilka kostnader en kommun kan ha på grund av geografiskt läge och bebyggelsestruktur. Ett tillägg eller avdrag för ogynnsam resp. gynnsam åldersstruktur. Ett tillägg för stor befolkningsminskning. Denna uppläggning bygger i stort sett på förhållanden inom en kommun och avspeglar i allt väsentligt dess ekonomiska situation. Däremot bortser den helt ifrån hur ekonomin ser ut iförhållande till närmast omgivande kommuners med allt vad detta kan leda till. En kommun som av olika anledningar (industrinedläggningar, arbetslöshet, utflyttning) tvingas ligga på en hög utdebiteringsnivå kommer naturligtvis i ett särskilt dåligt läge, om grannkommunerna har en avsevärt mycket lägre nivå. Särskilt allvarlig blir situationen, om kommunen i fråga har tvingats till kraftiga besparingar med åtföljande försämring av servicen för att klara ekonomin. Kombinationen hög utdebitering och låg servicenivå medför att människor med valmöjligheter väljer att bosätta sig utanför kommunen. Och så fortsätter och kanske t. o. m. accelererar utflyttningen från kommunen med ett ännu sämre skatteunderlag som följd. Kommunen har hamnat i en ond cirkel, som man inte kan bryta sig ur utan stora ekonomiska kraftansträngningar. Till detta räcker skatteutjämningssystemets kompensation för folkminskning inte långt. Som exempel på ovanstående kan kommun i nämnas. Denna kommun har drabbats av en folkminskning på ca 1000 personer, från ca 12 000 invånare 1976 till något under 11000 /88. Denna minst sagt oroande utveckling har sin grund i den svåra omställning som kommunen genomgått efter Södra Skogsägarnas nedläggning av pappersbruket i . och miste kommunen 600 arbetstillfällen. Kommunen tvingades själv klara omställningen. Något statligt stöd erhölls ej. Det ledde till kraftiga besparingsåtgärder (minskad service) och en höjning av utdebiteringen så att den ligger skyhögt över omgivande kommuners. Den stora skillnaden mellan kommun och omgivande kom- Fi311 muner kommer dessvärre att bli ännu större med det förslag som har lagts. Detta förslag leder nämligen till en försämring av den kommunala ekonomin motsvarande en skattehöjning på till . Motsvarande siffror är för (län) till , för () till . och () till . Utdebiteringsskillnaderna blir således , . Till detta skall läggas, att såväl som har en lägre utdebitering än . Det är alltså frågan om betydande belopp som en inkomsttagare kan tjäna på att bosätta sig utanför kommuns gränser. Det är också detta som är en stor del av förklaringen till att kommunen dragits med vikande befolkningstal. För att komma till rätta med detta problem räcker inte den kompensation för folkminskning som finns i det föreslagna systemet. Det rör sig om en ond cirkel som bara kan brytas genom ett kraftigt tillskott av ekonomiskt stöd. Det borde vara en uppgift för staten att svara för att detta stöd blir tillräckligt stort. Det kan ske antingen genom att de påtalade problemen beaktas vid beräkningen av grundgarantin eller genom att aktuella kommuner uttryckligen tillförsäkras en större andel av det extra skatteutjämningsbidraget. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräkning av grundgarantin och användandet av det extra skatteutjämningsbidraget. () ()