ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo412 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo412 av m. fl. (c, m, fp) om lokalisering av ett Östersjölaboratorium till beslöt 1987 att som sin mening ge regeringen till känna vad JoU anfört med anledning av motionerna 1986/87:Jo305, 1986/87:Jo 412 yrk. 3 och 1986/87:Jo 413 yrk. Detta innebär att JoU bedömer att ett Östersjölaboratorium, som här behandlas, skulle kunna göra väsentliga insatser framför allt när det gäller det kustnära fisket. Det kustnära fiskets fortsatta utveckling är i hög grad avhängigt av vattenmiljön och påverkat av föroreningar. Utskottet tillmäter dessa problem en sådan betydelse att en utbyggnad av laboratorieverksamhet bör övervägas. Utskottet förordar således att frågan om inrättande av ett Östersjölaboratorium utreds med inriktning i första hand på forskning och undersökningar av kustvattenmiljön och det kustnära fisket. Utskottet utgår därvid från att en sådan utbyggnad icke får medföra någon resursminskning vid övriga laboratorier. Däremot ansåg utskottet det inte ankomma på att uttala sig om var det föreslagna laboratoriet bör förläggas. Det finns många skäl som talar för att ett nytt Östersjölaboratorium lokaliseras till . I finns såväl lokaler som utrustning tillgängliga vid det IVL-kontor, som tidigare drev verksamhet där, men som stått outnyttjat. En utbyggnad av denna anläggning på Saltö i skulle säkert bli en bra lokalisering av nya Östersjölaboratoriet. matfisk landas till från , i huvudsak från södra delen. En rad förändringar av miljöförhållandena i har observerats . Det är i många avseenden helt klarlagt att dessa förändringar orsakats av människan. Yrkesfiskarna har fått allt sämre fångster och därmed sämre utkomstmöjligheter. Detta har säkerligen till största del sin orsak i försämrade miljö. är mycket utsatt för föroreningar. Vi måste forska mycket mera om orsakerna till den försämrade miljön i , vi ligger t. ex. långt efter när det gäller forskning på detta område. och har stort behov av ytterligare lokalisering av verksamheter dit. Antalet invånare har stadigt sjunkit . För del har varvet varslat ytterligare 250 anställda om friställning med början . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av att Östersjölaboratoriet lokaliseras till , och att måtte ges i uppdrag att skyndsamt utarbeta förslag till Östersjölaboratorium i . () () 1987/88 Jo412
mot · GB02Jo413 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo413 av m. fl. om lokalisering av ett Östersjölaboratorium till I samband med behandlingen av betänkande JoU 1987/88:4 beslutade att frågan om inrättande av ett Östersjölaboratorium skulle utredas med inriktning i första hand på forskning och undersökning av kustvattenmiljön och det kustnära fisket. Både utskott och riksdag var eniga om att utbyggnad av Östersjölaboratoriet inte skulle innebära någon resursminskning vid övriga laboratorier, utan det skulle vara en utökning. beslut innehöll inget ställningstagande till var Östersjölaboratoriet skulle vara placerat. Vi motionärer vill aktualisera som lokaliseringsort. Det är inte bara den naturliga placeringsorten utan har också de bästa förutsättningar för ett laboratorium. har inlett ett omfattande samarbete med inom olika områden av fisknäringen. Där finns också en bred kompetens som kan komma fiskerinäringen till godo. För att forsknings- och utvecklingsarbete skall kunna bedrivas så effektivt som möjligt är, enligt vår bestämda uppfattning, ett så nära samband som möjligt mellan detta arbete och befintligt näringsliv nödvändigt, bl. a. för ett ömsesidigt utbyte av erfarenheter och resultat. Genom samarbete mellan olika forskningskompetenser för tvärvetenskapliga studier ökar förutsättningarna för resultat som verkar positivt för näringslivet. finns en bred kompetens som kan komma fiskerinäringen till godo. I sammanhanget aktuella institutioner kan nämnas: Avdelning för marin botanik Kemicentrum med institutionerna för livsmedelskemi, livsmedelsteknik, livsmedelsteknologi, teknisk mikrobiologi m. fl. Inom området vattenbruk pågår i och i den till knutna forskningsbyn en rad forskningsobjekt. bedöms ha goda förutsättningar för ett ökat vattenbruk och härvidlag spelar kopplingen vattenbruk-forskning och befintlig fiskeindustri en betydande roll. 1987/88 Jo413 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lokalisera ett havsfiskelaboratorium till . () () , som är största, är beläget från . Regeringen bör noga överväga fördelarna med som lokaliseringsort för ett havsfiskelaboratorium.
mot · GB02Jo417 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo417 om ökade resurser för fisketillsyn Fisketillsynen bedrivs enligt bestämmelser om fisketillsynsmän som finns i fiskerättslagen och fiskeriförordningen samt kungörelse med föreskrifter om fisketillsynsmän (FiFS 1985:3) samt övergångsbestämmelser, SFS 1984:373. Utbildad fisketillsynsmän tilldelas ett begränsat område, angivet i det för honom utfärdade förordnandet. Sådant område omfattar i regel ett fiskevårdsområde eller område förvaltat av fiskevårdsförening, sportfiskeförening eller liknande. Andra vattenområden, kustområden, som ej förvaltas enligt ovan, kommer i regel att vara obevakade, utöver den tillsyn som utövas av kustbevakning och polis. I det förstnämnda fallet erhåller organisationer bidrag från för fisketillsyn i den mån medel därtill finns. Kustbevakning och polis får ej del av dessa medel. Tillsynen sker mycket ideellt. Därför är rekryteringen mycket svår och i vissa fall omöjlig. Tillsynen blir eftersatt och i en del fall obefintlig. För att bevara viktiga fiskbestånd och upprätthålla lydnaden efter för varje vattendrag gällande specifika regler för fiskets bedrivande, krävs en betydande ökning av ekonomiskt stöd för utbildning och övervakning av fisket. Nuvarande system är klart otillräckligt. I detta sammanhang måste också poängteras att en förändring måste ske, så att även en polisman, om denna är lämplig, kan förordnas som fisketillsynsmän. inställning är att fisketillsyn som bisyssla inte är förenlig med innehav av polismanstjänst. Regeringen har också avslagit besvär i denna fråga. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade resurser för fisketillsyn. () ()
mot · GB02Jo418 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo418 av m. fl. (m) om ett Östersjölaboratorium beslöt på förslag av jordbruksutskottet (JoU 1987/88:4) förorda att frågan om ett inrättande av ett Östersjölaboratorium utreds med inriktning i första hand på forskning och undersökningar av kustvattenmiljön och det kustnära fisket. bedömde att ett sådant laboratorium skulle kunna göra väsentliga insatser framför allt när det gäller det kustnära fisket vars fortsatta utveckling i hög grad är avhängigt av vattenmiljön och påverkas av föroreningar. Någon resursminskning bör inte ske vid övriga laboratorier. De motioner som låg till grund för utskottets tillkännagivande till regeringen tog också upp frågan om en lokalisering av det föreslagna laboratoriet. menade emellertid att det då inte borde ankomma på att uttala sig i lokaliseringsfrågan. Denna kommer att behandlas i samband med den av begärda utredningen. I det sammanhanget bör skälen för en lokalisering till uppmärksammas. och är viktiga fiskehamnar med omfattande förädlingsindustrier. Det finns en viss fiskelaborativ verksamhet i . De lokalmässiga förutsättningarna för etablerande av ett nytt havsfiskelaboratorium är mycket goda. I sammanhanget bör också beaktas de svårigheter regionen har i samband med kantringen av landskapets tillväxt mot sydväst-Skåne. En lokalisering av laboratoriet till bör således vara ett förstahandsalternativ i utredningsarbetet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen av ett Östersjölaboratorium. () ()
mot · GB02Jo419 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo419 av () om minimimåttet på kräftor I gäller som minimimått på kräftor från spetsen av pannhornet till fasta kanten av mellersta stjärtfenan. En rad andra länder har valt gränsen . Fördelen med det senare måttet är uppenbar. Kräftorna hinner växa till sig och blir betydligt smakligare för konsumenterna. Man kan räkna med att det går ca 40 st 9 cm-kräftor på kilot men endast drygt 20 st 10 cm-kräftor. Det hårda fisket i svenska vatten har medfört att genomsnittsstorleken på kräftor pressats mot minimigränsen. Samma tendens finns vad gäller importerade kräftor. I motion 1980/81:1357 förordade jag en ändring av gränsen . a.: Från forskarhåll har man framhållit att kräftans vikt ökar väsentligt med längden . Med ökad minimilängd anses avkastningen stiga i de flesta vatten. Å andra sidan anses det förekomma att kräftorna i vissa vatten inte blir stort längre än . Utöver vad som gällde finns dock nu ytterligare ett skäl varför minimigränsen för kräftor bör ses över. Odling av kräftor börjar bli allt vanligare i skilda delar av vårt land. Detta skapar förutsättningar för en inhemsk produktion av helt annan omfattning än . Det är då väsentligt att lagregleringen främjar tillkomsten av en god produkt och inte - som närmast är fallet - en underhaltig. Även i övrigt kan framväxten av kräftodling i större skala motivera en översyn av lagstiftningen på aktuellt område. Sakkunskap finns att hämta på skilda håll, exempelvis universitets Askölaboratorium med dess fisk- och kräftforskningslaboratorium i Ahr samt fiskeristyreisen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av fiskeristadgans reglering av kräftfiske med i motionen angiven inriktning.
mot · GB02Jo420 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :Jo420 av m. fl. (vpk) om bidraget till 1987/88 Jo420429 Sportfiske bedrivs med handredskap och för rekreation. Sportfisket ger dessutom ett tillskott till utövarnas egna hushåll. Intresset för sportfiske är stort och ökar. En SCB-undersökning 1982/83 visade att ca 2,2 miljoner svenskar fiskar , och att ca 1,2 miljoner fiskar oftare än . Sportfiske har stor betydelse för turism, både inhemsk och utländsk, och har goda möjligheter att utvecklas ytterligare. Projektet för räknar t. ex. med att en satsning på sportfisket i skulle kunna ge mellan 300 och 400 nya årsarbeten i regionen. Andra områden i landet har liknande planer. En effektiv fiskevård är grundförutsättningen för att projekten skall lyckas. För det statliga bidraget till fiskevård föreslås i budgeten ett oförändrat anslag av , varav den största delen går till bildandet av fiskevårdsområden. När denna del räknats bort kvarstod / 87 ca 2 miljoner för fiskevården. Ansökningarna (bidragsandelen är ) omfattade drygt 15 milj. kr. Det reella behovet är betydligt större. Bidraget bör ökas med 3 milj. kr. Med avdrag för den del som går till bildandet av fiskevårdsområden blir därmed bidraget till fiskevård ca 5 milj. kr. Ett betydande arbete inom fiskevården utförs dessutom på ideell väg. Sportfiskets riksorganisation (Sportfiskarna) får bidrag via . Bidraget är av deras budget, vilket i jämförelse med övriga organisationer är en liten andel. Utan den resurs som Sportfiskarnas klubbar utgör skulle samhällets utgifter för fiskevården vara avsevärt högre än . Med hänvisning till ovanstående hemställs att under bilaga 11, , , Bidrag till fiskevård m. m. anslår 3 milj. kr. utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) I 1987/88.
mot · GB02Jo421 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo421 av m. fl. (c, s, m, fp) om insatser för att befrämja sillfiske och sillberedning Den ekonomiska betydelsen av fisket efter sill/strömming visar en tydlig nedåtgående tendens. 1986 utgjorde sillens andel av det totala fiskfångstvärdet . var denna andel . Den ilandförda kvantiteten sill var 1983 ca . 1986 hade denna kvantitet sjunkit till ca . Detta innebär även att svenska fiskare endast fiskar upp hälften av tillgängligt årligt fångstutrymme. Nedgången beror ej på att sillbeståndet minskat utan i hög utsträckning på en vikande exportmarknad och en stagnerad inhemsk marknad. Detta medför för såväl yrkesfiskarekåren som fiskberedningsindustrin stora ekonomiska avbräck och leder även till en minskad och mera ojämn sysselsättning inom näringsgrenen. Med hänsyn härtill och med tanke på sillens mycket goda egenskaper ur näringssynpunkt synes det angeläget att vidta åtgärder för att stimulera en marknads- och produktutveckling av sillbaserade livsmedel. Inom Simrishamnsregionen finns landets största koncentration av resurser för mottagning och filetering av sill. De utanför belägna fiskevattnen uppvisar mycket goda sillbestånd. De korta avstånden mellan fångst, landning och beredning medför betydande fördelar vid hanteringen av denna fiskråvara. Närheten till och dess livsmedelsinriktade forskning är även av stor betydelse i detta sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att utreda möjligheterna angående förläggning av ett och marknadsföring av sillprodukter till . () ()
mot · GB02Jo422 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo422 av m. fl. om förbud mot nät- och krokfiske vid fiskodling Odling av fisk, främst regnbågslax, till matfiskstorlek har utvecklats mängdmässigt i . De flesta av odlarna använder kassar gjorda av järnställningar och nät för odlingen. Av olika orsaker förekommer det ibland att större eller mindre antal av den odlade fisken förkommer ur kassarna. kan det misstänkas att det sker med aktiv hjälp utifrån, kanske genom att kassarna skärs sönder under vattenytan. För att undvika motsättningar mellan odlare och allmänhet, som allt emellanåt vistas på eller i omedelbar närhet av odlingarna, bör en lagstadgad skyddsgräns fastställas kring arbetsplatsen, fiskodlingen. Förslagsvis bör ett område på ca 50 m utanför yttre gräns på arbetsplatsen, fiskodlingen, fastställas som arbetsställe och få beträdas av obehöriga endast efter tillåtelse av fiskodlaren. har i lag beslutat om förbud mot spöfiske inom ett område av 100 m från fiskodling. Detta förbud bör omfatta även fiske med nät. Sammanfattningsvis menar vi att lämplig åtgärd vore att ett begränsat område kring fisk- och skaldjursodlingar skall anses tillhöra arbetsplatsen, odlingen, och fredas från obehörig påhälsning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av förbud mot nät- och krokfiske inom ett område av 100 m från fiskodling samt 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ett område kring odling skall fastställas som fredad arbetsplats. () ()
mot · GB02Jo423 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo423 av och () om ökat anslag till bildande av fiskevårdsområden Genom ändringen av 24 § fiskerättslagen (1950:596) kommer bl. a. fiskevårdsföreningarnas möjligheter att sälja fiskekort att upphöra 1990. För att fiskevård och upplåtelser inte skall försämras eller upphöra måste de samfällda fiskena ombildas till fiskevårdsområden. Ett aktivt arbete har efter lagändringen bedrivits för att stimulera fiskevattenägarna att bilda fiskevårdsområden. nedlägger ett avsevärt stort arbete och har också ett anslag för denna uppgift. Statsbidrag utgår via med som regel av kostnaderna. Utredningsarbetet utförs i huvudsak genom lantmäteriet. bidrag utgår av anslaget . Inom detta anslag skall emellertid även en rad andra fiskevårdsåtgärder erhålla stöd. Detta medför att statsbidragen till fiskevårdsområdena måste vänta på utbetalning av bidragen. Bildande av fiskevårdsområden ökar i takt eftersom många utredningar tagit . Anspråken på statsbidrag ökar därför under nästa budgetår. Eftersom det är en verksamhet som i huvudsak skall vara avklarad till 1990 måste, enligt vår uppfattning, statsbidragen öka under de budgetår som återstår av perioden. För /89 beräknar via att ett ytterligare anslag på 5 milj. kr. erfordras för att motsvara takten i fiskevårdsområdesbildandet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att till anslaget E 11 Bidrag till fiskevård m. m. anvisar ett i förhållande till regeringen med 5 milj. kr. förhöjt anslag om .
mot · GB02Jo425 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo425 av m. fl. om ersättning för förstörda fartyg och fiskeredskap i samband med förekomsten av senapsgas Svenska fiskare råkar ut för att senapsgas och andra under dumpade giftiga eller frätande ämnen förstör fartyg och fiskeredskap, då de hamnar i trålen eller i övriga redskap. Detta innebär stora ekonomiska förluster för fiskarena, eftersom det inte finns några ersättningsregler som täcker kostnaderna. a. finns redan sådana ersättningsregler. För att i havet kvarvarande giftiga ämnen ej skall dumpas på nytt, då de fastnat i redskapen och för att fiskarena skall hållas ekonomiskt skadeslösa, borde liknande regler som finns i också införas i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättningsregler för fiskare.
mot · GB02Jo426 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo426 av och () om trålfisket i Landsting och kommuner runt satsar miljonbelopp på utsättning av lax inom projektet för . Avsikten är att skapa ett omfattande fritidsfiske i denna största insjö och därmed en lönsam turismnäring i angränsande bygder. En förutsättning för ett avsevärt större laxbestånd är att det finns foderfisk i sjön. Det gäller i första hand siklöja, som är föda för de laxstammar som finns i . Men siklöjan fiskas i stor omfattning med trål i denna insjö! Detta trålfiske innebär ett hot mot projektet för . Dels begränsas tillgången på foderfisken, dels innebär trålfisket att mängder av lake, gös, gädda och annan fisk går förlorad för såväl yrkesfisket som det planerade fritidsfisket. I de finmaskiga trålkassarna fastnar nämligen inte bara siklöja utan även undermålig fisk. Skyldighet föreligger att kasta den tillbaka i sjön. Men fiskens inre organ kläms sönder i trålkassen. Tillväxten av flera fiskstammar hindras således. Trålfiske i måste i detta avseende betraktas som ett rovfiske. Ändå tillåts det fortsätta, senast genom ett beslut av i maj 19S7. Detta är minst sagt anmärkningsvärt. Trålfiske är i princip förbjudet i men tilläts som försöksverksamhet 1965. Ett dispensförfarande har tillämpats. Orsaken till detta var att den s. k. kvicksilverdebatten skapat kris för yrkesfisket i . Ett antal drabbade yrkesfiskare fick då licens för att bedriva trålfiske främst efter siklöja på vissa områden i . En försöksverksamhet skall alltid utvärderas för att myndigheter skall kunna ta ställning till eventuell fortsättning. I en motion i ärendet till fjolårets (1986/87:Jo404) framhöll vi att någon utvärdering ännu inte redovisats! Den tid som gått sedan starten är nu . bör ingripa Mot. Enligt vår mening är det rimligt att ingriper i ärendet. I jordbruksutskottets betänkande 1987/88:4 sägs endast att beslutat avvisa förslag om åtgärder för att hindra olämpligt trålfiske i . Med detta låter sig utskottet nöja och följde utskottets förslag att avstyrka vår motion. Det minsta man kan begära är väl ändå att den förutsatta utvärderingen redovisas och att hänsyn tas till projektet för . Det förefaller oss paradoxalt att tillåta ett fiske som motverkar de satsningar som görs för att starkt öka fiskbeståndet. En ökning av fiskbeståndet skulle vara positivt även för yrkesfisket. I remissyttranden på den utredning som projektgruppen Laxfond för avlämnat, har det framförts kritik mot trålfisket. För att de yrkesfiskare som bedriver trålfiske i (12 licenser uppges föreligga) skall kunna planera sitt fortsatta näringsfång bör en avveckling ske successivt . Trålfisket utgör för övrigt endast en del av de berördas näringsfång. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder och bestämmelser för att hindra olämpligt J trålfiske i . () ()
mot · GB02Jo428 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo428 av och () om nätfisket Längs vårs kuster pågår ett nätfiske av icke yrkesfiskare som tagit yrkesmässiga proportioner. Detta fiske utarmar beståndet av vandringsfisk och yrkesfiskarena får svårigheter med avsättning av sina fångster. Genom att begränsa fiskeredskap till en längd av högst 120 m per icke momspliktig yrkesfiskare skulle detta okontrollerade fritidsfiske hållas på en nivå som är tänkt från början, alltså ett husbehovsfiske. Dessutom bör en fiskevårdsavgift lösas av fiskare med rörligt fiskeredskap. För att fisketillsynsmyndigheterna lätt skall kunna kontrollera att fiskelagstiftningen efterlevs inom fritidsfisket med rörligt redskap, bör ett enkelt kontrollsystem införas. 1 vårt grannland fungerar ett system som skulle kunna användas här i ; när fiskevårdsavgiften inbetalas till länsfiskenämnden sänder fiskenämnden fritidsfiskaren två brickor med ett registreringsnummer. Brickorna skall ha olika färg . Brickorna skall fästas väl synligt på vakaren som utmärker fiskeredskapets början och slut. Genom registreringsnumret skall via en förteckning få fram fiskarens namn. För att inte systemet skall kunna missbrukas genom att lösa fiskevårdsavgifter i olika fiskande personers namn, bör i föreskrifter sägas att utestående redskap endast får vittjas av den person som är registrerad på brickan. Vidare bör fastställas att nät ej får utsättas parallellt med land utan skall placeras vinkelrätt mot land. Detta skall gälla ett avstånd inom 300 m från land. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nätfiske.
mot · GB02Jo429 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo429 om en isskadeförsäkring för yrkesfiskare drabbades landets yrkesfiskare av en svår isvinter med stora ekonomiska problem som följd. Båtarna låg infrusna . Något fiske kunde inte bedrivas. Förlusterna beräknades till ca 9 milj. kr. Förslag har framförts om att införa någon typ av isförsäkring inom prisregleringens ram. Det är angeläget att frågan får en snar lösning. Enskilda fiskare kan få vidkännas svåra ekonomiska påfrestningar när fiske inte kan bedrivas på grund av ishinder. Att enskilt teckna försäkring är knappast någon framkomlig väg, varför en allmän isskadeförsäkring omfattande alla yrkesfiskare är att föredra. Viktigt är att påpeka att en sådan försäkring inte skall utge ersättning vid normalt fiskeavbrott vid isläggning utan träda in först vid extrema isförhållanden. Eftersom tanken är att försäkringen skall bekostas till större delen av regleringsmedel måste regeringen aktivt medverka till frågans lösning. Regeringen bör därför ta initiativ till att en isskadeförsäkring för yrkesfiskare införs. Med hänvisning till vad som i motionen anförs hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en isskadeförsäkring för yrkesfiskare.