mot · GB02Jo832 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo832 av m. fl. (s, m, fp, c) om kustvattnet i norra Observationer av forskare på marinbiologiska station visar på en markant försämring av kustvattnet i norra och framför allt under de senaste fem. I Kosterområdet registreras de absolut sämsta förhållandena, när ytvattnet från Hvaler/strömmar mot söder. Framför allt och ger det ett mycket grumligt vatten. Det dåliga siktdjupet är en följd av dels löst stoff och partiklar, dels planktonblomning. Försämrade ljusförhållanden kombinerade med nedslamning och ökad primärproduktion reducerar bottenlevande algers utbredning vertikalt och ökar belastningen på bottenfaunan. Detta ger betydande utslag på grunda, mjuka bottnar som är viktiga uppväxtområden för bl. a. fisk. Belastningen av organiskt stoff har i några områden varit så stor att allt liv släckts ut. Döda bottenområden har observerats . Och i bottenområden med god vattenomsättning har man observerat förändringar i artsammansättningen. Utöver forskarnas observationer görs dagliga iakttagelser av alla dem som lever av havet. Utefter kusten har bedrivits ett omfattande fiske. Det håller nu på att helt slås ut i norra . Också de nya näringarna inom havsbruket såsom fisk- och musselodling drabbas svårt av föroreningarna i vattnet. Myndigheter, institutioner och enskilda marinbiologer får rapporter från olika håll som säger att sälar, fisk, snäckor och musslor uppvisar abnormiteter som beror på utsläpp eller annan påverkan på vattnet. För det rörliga friluftslivet med bad och annan rekreation blir situationen alltmer bekymmersam. Vi är medvetna om att kustvattnet i gränsområdet påverkas av de föroreningar som från söder transporteras upp med Baltiska strömmen och från sydväst med Jutska strömmen, men framför allt sker påverkan genom de stora utsläppen på norska sidan. Även om betydande förbättringar kunde konstateras i genom det åtgärdsprogram som sattes in , är situationen nu återigen alarmerande. Fortsatta åtgärder är därför nödvändiga. Den största föroreningskällan är emellertid Glömma, som är längsta och mest vattenförande älv. Genom Glömma transporteras tungmetaller, oljor, syror, organiskt material och närsalter från de olika industrierna rätt ut i kustvattnet. Därtill kommer kloakutsläpp från tiotusentals människor som i stort sett förs orenade ut med älven. Norsk Institutt for vannforskning () har klarlagt att ett område utanför Glömmas mynning är mycket starkt förorenat och ett ännu större område klart påverkat. Som vi har påpekat i flera olika motioner är nu snabba åtgärder nödvändiga. Vi hälsar med tillfredsställelse att norska myndigheter (Miljövemdepartementet) har lagt upp en handlingsplan för att förbättra föroreningssituationen i , nedre Glommaområdet och kustområdet ned mot . Minimimålet skall vara att vattenkvaliteten i området skall förbättras så att väsentliga rekreationsintressen inte skall bli skadelidande. För oss är emellertid inte detta nog. Befolkningen i norra kustområde är så beroende av vad havet kan ge, att en omedelbar förbättring av vattenkvaliteten är nödvändig. Framför allt anser vi att norska myndigheter måste påskynda reningen av utsläppen i Glömma. Med den höga vattenföring älven har kommer reningsåtgärder att ge snabbt resultat. Detta bör regeringen framhålla i det fortsatta samarbetet med den norska regeringen, ett samarbete som enligt vår mening måste intensifieras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna tionen anförts om behovet av skyndsamma åtgärder för kustvattnet i norra . () () vad i moatt rädda () () () () () 1987/88 Jo832 1* 1987/88.