ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Fö708 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö708 av m. fl. om lokalisering av kustbevakningsverket till En organisationskommitté förbereder den nya organisationen. Regeringen och väntas ta ställning till lokaliseringen av det centrala verket och dess regionala enheter . har utomordentliga förutsättningar för en lokalisering av såväl det centrala verket för som för den regionala organisationen för norra . Detta har dokumenterats vid skilda tillfällen vid organisationskommitténs besök. I finns Marinkommando Norr, Radio, kustbevakningsresurser, modern hamn, som upprustats för ca 10 milj. kr. , varv för byggande av kustbevakningsbåtar samt reparationer, centrum för drift och underhåll samt en offentlig sektor som medverkar i ett aktivt förnyelsearbete. Kommunen har dessutom förberett lokaler för den nya myndigheten samt bostäder m. m. för de anställda. Regionalpolitiska motiv talar för en lokalisering av ett statligt verk till . är det län som minskat befolkningsmässigt mest i landet. Denna tendens förändrades inte . Väsentliga insatser bör göras för att förändra denna utveckling. är den enda residensstad i landet som under loppet av minskat befolkningsmässigt. visar i en undersökning att antalet arbetstillfällen inom den offentliga sektorn kommer att minska i . Totalt befaras att ca 500 tjänster försvinner bara inom den statliga offentliga sektorn i . Enligt de prognoser som redovisas i långtidsutredningen borde i stället antalet tjänster öka något, men här föreligger en uppenbar skillnad mellan de offentliga myndigheternas planer i och den bild som tecknas i långtidsutredningen. är den enda residensstaden i landet som saknar ett centralt ämbetsverk. För att bryta den negativa utvecklingen som drabbat och menar vi att en lokalisering av det nya kustbevakningsverket till är en insats för att vända denna utveckling för länet. 1* 1987188.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kustbevakningsverkets lokalisering till . () () () () 1987/88 FÖ708
mot · GB02Fö709 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fö709 om lokalisering av kustbevakningsverket till har beslutat att organisatoriskt avskiljs från . Enligt beslut skall ombildas till ett nytt statligt verk. Det nya verket skall inrättas fr. o. m. . har inte beslutat om i vilken ort det nya verket skall ligga. En organisationskommitté tillsattes av regeringen vilken bl. a. arbetar med lokaliseringsfrågan. Nya statliga verk bör, om det är möjligt, förläggas utanför de överhettade storstadsregionerna. Verket kommer enligt uppgift att få mellan 25 och 35 tjänster. - en gammal sjöfartsstad - skulle utgöra en lämplig lokaliseringsort för det nya verket. Kommunen är centralt belägen på ostkusten och inom ett av största skärgårdsområden. Kommunen har en lämplig storlek för att kunna ta emot ett mindre statligt verk. Kommunen har 39 500 invånare, varav ca 22 500 bor i centralorten. Utöver det geografiska läget talar starka regionalpolitiska skäl för en förläggning av verket till . Kommunen behöver allt stöd som statsmakterna kan ge för att vända en långvarig negativ utveckling. 1970 hade kommunen 42 300 invånare och 1987 var antalet 39 500, en minskning med 2 800 invånare . Av minskningen beror ca 1 800 på utflyttning främst . Kommunen har även låg andel statligt sysselsatta och det bör vara en regionalpolitisk ambition att på ett jämnare sätt sprida statlig sysselsättning över landet och då speciellt till de kommuner som är särskilt utsatta till följd av den industriella strukturomvandling till vilka hör. Tillverkningsindustrin svarar för av sysselsättningen i kommunen mot i riket. En lokalisering av det nya verket till skulle ge kommunen ett värdefullt tillskott av arbetstillfällen inom tjänstesektorn och därigenom förbättra arbetsmarknadens differentiering. Kommunens beredskap att ta emot ett statligt verk av storlek är god. Med hänvisning till det anförda hemställs FÖ709 att beslutar att det nya kustbevakningsverket lokaliseras till .
mot · GB02Fö710 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö710 av och (c, s) om förstärkning av resurser på Efter förhandlingar mellan den och den sovjetiska regeringen har avtal träffats om uppdelningen i ekonomiska zoner av det område i som tidigare hade status som vit zon. Den träffade överenskommelsen aktualiserar ånyo behoven av att på tillföres nya resurser för att göra det möjligt att svara upp mot kraven på en tillfredsställande övervakning av den svenska ekonomiska zonen. En betydande förstärkning skulle kunna ske genom att utsjöbevakningsfartyg 172 omstationeras från till . Denna åtgärd har tidigare föreslagits dels i motioner till och dels i skrivelser från och har i och med att det nu är en förändrad situation i fått förnyad aktualitet. Genomförandet av föreslagen omstationering kan ske med relativt sett kort varsel och skulle snabbt skapa bättre förutsättningar för att på ett kostnadseffektivt sätt kunna övervaka de vidsträckta vattenområden som det här är fråga om. De grundläggande sakförhållanden som utgör bakgrunden till förslaget om ändrad stationering av utsjöbevakningsfartyget äger även giltighet som motiv för stationering av minst ett av anskaffade övervakningsflygplan. Det skulle i detta sammanhang vara lämpligt att pröva frågan om en fast stationering av minst ett havsövervaknignsflygplan till . Den nya situationen accentuerar på ett mycket tydligt sätt de framställningar som gjorts tidigare i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en omstationering till av fartyg och flygplan avsedda för utsjöbevakning.
mot · GB02Fö711 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö711 av m. fl. om lokalisering av kustbevakningsverket till Enligt riksdagsbeslut skall bilda en egen myndighet. Beslutet träder i kraft . Enligt vår uppfattning är lämplig lokalisering av den nya myndigheten . insatser är av ovärderlig betydelse för hela landet. Arbetet med övervakning, räddning och miljöskydd har stor betydelse inte minst för . I en egen organisation kan man med säkerhet väl möta de allt större krav som ställs både tekniskt och personellt. Det är dock viktigt, att man även i fortsättningen lägger den absoluta tyngdpunkten på den lokala och regionala organisationen. Det behövs personal som väl känner både lokalbefolkning och sitt patrulleringsområde. Personalen måste också kunna utnyttja och utveckla de tekniska hjälpmedel som används inom så skilda områden som bekämpning av oljeutsläpp, flygspaning och spaning under vatten. Därför blir en av de viktigaste uppgifterna för den nya verksledningen att leda utvecklingen på den personella och den tekniska sidan samt samspelet dem emellan. Mot den bakgrunden vill vi lyfta fram de faktorer som talar för en lokalisering till . Grundutbildningen av kustbevakningstjänstemän sker vid den nautiska institutionen vid (). När det gäller olika specialutbildningar gives goda möjligheter vid såväl CTH som . CTH har den största marintekniska kompetensen inom landets högskolor. Produktutveckling och storskaliga försök utförs genom projekt i . Vid skeppsprovningsanstalten () finns landets enda utveckling och provning av skrov, propellrar m. m. Huvuddelen av flotta är byggd på (Djupviks varv). Goda resurser för i första hand reparationer och underhåll finns på Nya Varvet i , där det också finns möjlighet till utvecklingsarbete tillsammans med marinen och andra statliga myndigheter. Allt detta svarar mot vad som betonades i direktiven för kustbevakningskommittén, nämligen vikten av samverkan och samordning med andra myndigheter. Vi är därför övertygade om att hela den statliga sektorn skulle ha stor nytta av ett aktivt samarbete med de forsknings- och utvecklingsinstitutionerna i . Nästan hälften av operationerna till sjöss gäller övervakning av fisket. är placerad i och sköter förhandlingar, bestämmer kvoter och utfärdar regleringar, vilka beslut sedan har att övervaka efterlevnaden av. Även i fråga om sjöfartens omfattning, antalet fritidsbåtar och förekomsten av oljeutsläpp är placeringen av till av stor betydelse. har goda kommunikationer och all övrig service som behövs för att en organisation med hela landet som arbetsfält skall kunna fungera effektivt. Den långa traditionen inom sjöfart, fiske och andra verksamheter med marin anknytning ger ett stimulerande arbetsklimat och det bästa underlaget för rekrytering av kvalificerad personal. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om lokalisering av den nya myndigheten kustbevakningsverket till . () () 1987/88 FÖ711
mot · GB02Fö712 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö712 av m. fl. om lokalisering av kustbevakningsverket till En organisationskommitté arbetar med den nya organisationen. Enligt beslut skall det nya kustbevakningsverket träda i funktion och väntas ta ställning till lokalisering av det centrala verket och dess regionala enheter . har utomordentliga förutsättningar för en lokalisering av det centrala verket för och den regionala organisationen för västra . I finns Marinkommando Väst, radio i regionen, kustbevakningsresurser, landets största och modernaste hamn med bl. a. landets enda trafikövervakningssystem. Varv finns såväl i som i regionen för alla de behov som kan förekomma. Dessutom finns en serviceverksamhet kring hamnen som kan vara av betydelse. Ett tungt skäl för lokaliseringen till är den omfattande trafiken på och . Stora delar av svenska fisket och fiskeflottan finns i området. och betydande delar av fiskets organisationer finns redan i . Närheten till med dess oljeutvinning har konsekvenser för området. En omfattande trafik av fritidsbåtar i området bidrar till behov av hög beredskap. De sammantagna erfarenheter som finns i området kan bli av stor betydelse för det centrala verket och för i hela landet. Lokaler för den nya myndigheten kan ordnas i attraktiva lägen i hamnområde. har relativt få statliga arbetstillfällen vilket är en brist och bidrar till ensidighet på arbetsmarknaden i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kustbevakningsverkets lokalisering till . () () () () 1987/88 FÖ712
mot · GB02Fö713 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö713 av m. fl. om lokalisering av kustbevakningsverket till kommun har diskussionen förts om hur den inomregionala balansen i skulle kunna påverkas genom lokalisering av statlig verksamhet. I ett flertal rapporter och beslut har länsmyndigheterna föreslagit att statlig verksamhet skulle lokaliseras till bl. a. kommun i detta syfte. Något konkret resultat har inte kunnat förmärkas som en följd av detta arbete. I årets budgetproposition föreslås inrättandet av en ny myndighet, , som kommer att bestå av ca 50 personer. Dess uppgifter fullgörs av personal stationerad i . När det gäller lokaliseringen säger försvarsministern, att han har för avsikt att återkomma till regeringen i denna fråga. kommun är till inkomsterna länets fattigaste kommun. Betydande bidrag utgår av stats- och landstingsmedel för att kompensera detta. Orsaken till de låga inkomsterna är karaktären av glesbygdskommun i storstadens utkant med strukturomvandling, en betydande pendling, låg kvinnlig förvärvsfrekvens och ett näringsliv som inte fått del av de centrala delarnas utveckling när det gäller mer kvalificerade arbetsuppgifter. Trots detta erbjuder kommun goda fördelar när det gäller kultur, miljö och närheten till centrala kommunikationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att den nya centrala myndigheten för bör lokaliseras till kommun. () ()
mot · GB02Fö714 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö714 av (vpk) om lokalisering av kustbevakningsverket till TX.. .. , iyo//öo En organisationskommitté förbereder den nya organisationen. Regeringen och väntas ta ställning till lokaliseringen av det centrala verket och dess regionala enheter . har utomordentliga förutsättningar för en lokalisering av såväl det centrala verket för som för den regionala organisationen för norra . Detta har dokumenterats vid skilda tillfällen vid organisationskommitténs besök. I finns Marinkommando Norr, Radio, kustbevakningsresurser, modern hamn som upprustats för ca 10 milj. kr. , varv för byggande och reparationer av kustbevakningsbåtar, centrum för drift och underhåll samt en offentlig sektor som medverkar i ett aktivt förnyelsearbete. Kommunen har dessutom förberett lokaler för den nya myndigheten samt bostäder m. m. för de anställda. Regionalpolitiska motiv talar för en lokalisering av ett statligt verk till . är det län som minskat befolkningsmässigt mest i landet. Denna tendens förändades inte . Väsentliga insatser bör göras för att förändra denna utveckling. är den enda residensstad i landet som under loppet av minskat befolkningsmässigt. visar i en undersökning att antalet arbetstillfällen inom den offentliga sektorn kommer att minska i . Det befaras att totalt ca 500 tjänster kommer att försvinna bara inom den statliga offentliga sektorn i . Enligt de prognoser som redovisas i långtidsutredningen borde i stället antalet tjänster öka, men här föreligger en uppenbar skillnad mellan de offentliga myndigheternas planer i och den bild som tecknas i långtidsutredningen. Forskare vid visar i en utredning att om dessa förändringar inom den offentliga sektorn förverkligas, kommer befolkningen i att minska med 2 500 personer fram . Kommunen måste för bibehållen service antingen höja kommunalskatten med . eller höja belåningen med ca 250 milj. kr. Ett tredje alternativ är att minska antalet anställda inom den kommunala sektorn med ca 150 personer, något som ytterligare skulle bidra till att minska befolkningen i kommunen och underlaget för en tillväxt. Forskarna säger vidare i sin utredning att situationen för liknar den som råder för våra värst drabbade kommuner i landet. Relativt snabbt har kommunen förvandlats från en välmående kommun till en fattig kom- 1 1 1987/88. mun, beroende på betydande strukturförändringar inom näringslivet och inom den offentliga sektorn. är den enda residensstaden i landet som saknar ett centralt ämbetsverk. För att bryta den negativa utveckling som drabbat och är en lokalisering av det nya kustbevakningsverket till en insats för att vända denna utveckling för länet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av kustbevakningsverket till . 1987/88 FÖ714
mot · GB02Fö715 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö715 av och () om folkrättsligt skydd för journalister i vissa fall I krig uppdelas befolkningen i två huvudgrupper - stridande/icke stridande - med olika rättigheter och skyldigheter. En kategori som hamnat mellan dessa grupper på ett olyckligt sätt är de delar av det psykologiska försvaret som i krig samlokaliseras med militära staber. Att vara civil nyhetsförmedlare och informatör i militära utrymmen torde vara synnerligen ohälsosamt om dessa erövras av fienden. C-sektionernas folk löper i denna situation uppenbara risker att bli behandlade som spioner. Även om de flesta inom det psykologiska försvaret är journalister kan de i dessa sammanhang inte räkna med det skydd som normalt tillkommer pressfolk. Det måste anses orimligt att stora delar av det psykologiska försvaret som i ofredstider skall verka för att nyheter och myndighetsinformation når ut till allmänheten - har sämre folkrättsligt skydd än t. o. m. de som verkar inom organiserade motståndsrörelser. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär utredning om förutsättningarna för att bereda personer verksamma i det psykologiska försvaret ökat folkrättsligt skydd. () () 1* 1987/88.
mot · GB02Fö717 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö717 om en sjöräddningsskola på Den nya kustbevakningsmyndigheten, sorn inrättas , är en civil myndighet som kommer att ha ansvar för bl. a. i vårt land. Det innebär också ett ansvar för utbildningen inom området sjöräddning. Den nya myndigheten kommer att ha ett ansvar för samordning inom sitt stora myndighetsområde och då även ansvaret för samordningen vad gäller all utbildning. har Arkö varit den enda sjöräddningsskolan i landet. då den nya myndigheten utreddes framgick av expertutlåtande (Ds K 1985:5 utrednings-PM Uhler och ) följande: Sjöräddningsskolans uppgift är att utbilda och öva personal från samtliga sjöräddningsorgan i genomförandet av insatser samt att utprova och testa ny teknisk utrustning för sjöräddning. På grund av begränsade ekonomiska resurser har utbildningen i sjöräddningstjänst ej svarat mot förefintliga behov. Det finns därför ett uppdämt utbildningsbehov i sjöräddningstjänst inom de svenska sjöräddningsorganen. Det finns alldeles uppenbart ett uppdämt behov av en fördubbling av resurserna. Dessa bör läggas på annat håll i ytterligare en sjöräddningsskola. Det finns starka skäl för att förlägga den nya till i . Där finns stora samordningsmöjligheter med bl. a. marinen. Det skulle då också vara naturligt att förlägga en ny sjöräddningsskola i närheten till den nya myndigheten. Jag vill därför i sammanhanget föreslå på , pärla. ligger inte långt från . är intressant inte bara av det skälet att den nya skulle ligga i närheten, utan också därför att tullen redan har börjat förlägga dykeriutbildning dit. Dessutom behövs nya vakande ögon längs vår kust. Kusten har i takt med lotsverksamhetens successiva tillbakadragande och därmed koncentration fått allt mindre uppsikt. Nämnas kan att det tidigare fanns en lotsstation i med 6-7 tjänster. Dessa är nu borta i samband med beslutade rationaliseringar. Det finns ett hotell på ön och det finns en aktiv befolkning. Öbefolkningen gick ut med ett gemensamt upprop tillsammans med bl. a. om en sjöräddningsstation i . Målet var att få till stånd en räddningsbåt med fast besättning stationerad i . Sjöräddning behövs även pä nordliga breddgrader! Det måste vara betydelsefullt att arbeta med sjöräddning utifrån varierande betingelser. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att arbeta fram ett förslag innebärande att en ny sjöräddningsskola lokaliseras till . 1987/88 FÖ717
mot · GB02Fö718 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö718 om lokaliseringen av det nya kustbevakningsverket Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A460 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av den nya myndigheten för .
mot · GB02Fö721 · 1988-01-22 00:00:00 — om bevakningen av området öster om Med anledning av motioner har för numera ganska länge sedan positivt uttalat sig om en stationering av utsjöbevakningsfartyget på . Trots uttalande har en sådan stationering än inte kommit till stånd. har därför i motioner krävt att så skulle ske. Vid behandlignen i skatteutskottet av dessa motioner har företrädare för förklarat att försök gjorts men att erforderlig personal inte funnits att tillgå på . Överraskande nog har det inte rört sig om brist på personal utbildad i tullbevakningsuppgifterna utan fastmer om personal inom sjömansyrkena. På denna mycket märkliga grund har också våra motioner avslagits. Efter den träffade överenskommelsen med krävs uppenbarligen en förstärkning av resurserna för att en effektiv bevakning av det aktuella området skall kunna ske. Då en sådan uppbyggnad kan förväntas ta någon tid vill vi åter upprepa kravet att TV 172 stationeras på . Härigenom undviks spilltider i form av långa gångtider mellan bevakningsområdet och stationeringshamnen. Erfarenheter vinns också som kan vara av stort värde vid den framtida utformningen av organisation och uppbyggnad i det aktuella området. har fattat beslut om huvudmannaskapet för . Förhoppningsvis innebär detta beslut att förutsättningarna då det gäller bemanningen av framtida enheter, som vi utgår ifrån kommer att stationeras på , förbättras. Vi utgår vidare ifrån att berörda myndigheter analyserar och snabbt åtgärdar alla problem av den typ som påtalats i motionen och andra så att en Gotlandsbaserad bevakning av området snabbt kan byggas upp. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Gotlandsbaserad bevakning av viss del av .
mot · GB02Fö723 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö723 om en civil bevakningsstyrka mot gränskränkningar Även har kränkningar av vårt lands territoriella integritet konstaterats. Främmande undervattenskränkningar har förekommit på vårt sjöterritorium, inklusive inre vatten. folk kommer aldrig att acceptera kränkningar av vår territoriella integritet. Vårt lands territorium skall värnas med alla till buds stående medel. Regeringen har givit försvaret möjlighet att utan föregående varning tillgripa vapenmakt mot en främmande ubåt i inre vatten. Syftet är att tvinga den kränkande ubåten till ytan för identifiering. Enligt budgetpropositionen fortsätter ubåtsskyddet att förstärkas. De senaste årens spektakulära ubåtsjaktoperationer har varit resultatlösa när det gäller att tvinga upp en undervattensfarkost för identifiering. Regeringens politiska agerande har fått byggas på starka indicier som säkrats genom arbete. Uppgiften att bevaka och inre vatten med militär personal är omöjlig. Det har i annat sammanhang framförts förslag att den svenska fiskeflottan mera aktivt borde engageras i bevakningsuppdrag. Kds stöder en sådan tanke. Ta vara på det folkliga engagemanget Allmänheten har visat ett mycket stort engagemang när det gäller att hålla uppsikt och rapportera observationer av misstänkt undervattensverksamhet. Detta är en resurs som mera systematiskt borde utnyttjas. har det utvecklats en folklig vanmakt över att kränkningarna fortsätter utan att resultat kan uppnås i kampen för att värna vår territoriella integritet. Denna vanmakt måste mötas med relevanta åtgärder. Mycket talar för att mänga frivilliga skulle vara beredda att ingå i en organiserad civil styrka med uppgift att verifiera och rapportera kränkningar av vårt territorium. Utrustade med kikare, kameror, videokameror etc. skulle frivilliga kunna delta i spaningen vid kustavsnitt som bedöms viktiga att observera. Konkreta exempel finns från de senaste incidenterna att den militära bevakningen drogs in etc. medan lokalbefolkningen formligen kokade av iver att få ta upp det nedlagda övervakningsarbetet. har beslutat att organisatoriskt avskiljs från och bildar en egen civil myndighet inom försvarsdepartementets verksamhetsområde, men utanför försvarsmakten. Denna nya enhet som kommer att heta borde kunna vara en lämplig huvudman att organisera och samordna en verksamhet av en civil bevakningsstyrka mot gränskränkningar. Kostnaderna för att upprätta en sådan organisation torde vara rimliga och ge god utdelning i syfte att uppnå de av uppställda försvarspolitiska målen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en civil bevakningsstyrka mot gränskränkningar. 1987/88 FÖ723