mot · GB02Jo209 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo209 av m. fl. (vpk) om slopad matmoms De höga matpriserna har varit föremål för allmän debatt. föreslog vpk att matmomsen skulle slopas. Genom slopad moms på maten kunde prispressen uppåt på matvarorna minskas, som man skulle få bort en för de vanliga människorna stötande och orättvis beskattning som slår hårt mot främst de lågavlönade med stor försörjningsbörda. För att möta den starka opinion som fanns mot de höga matpriserna föreslogs införandet av livsmedelssubventioner för att på så sätt minska momsens genomslag på priserna. Subventionernas storlek har varierat och är nu stick i stäv med en utbredd opinion på väg att undan för undan slopas. Detta sker trots att förerädare för den nu sittande regeringen under de borgerliga regeringsåren mycket hårt kritiserade liknande nedskärningar av subventioner under dessa år. De minskade subventionerna, som kan höja mjölkpriset med ca /liter, är naturligtvis ett resultat av det marknadsekonomiska tänkande som in absurdum nu också omfattas av den socialdemokratiska regeringen, som man tydligen inte tvekar att lasta på främst barnfamiljerna ökade kostnader för maten. Detta trots att den allmänna debatten nu handlar mycket om fördelningspolitiken, matpriserna och matmomsen. Flera undersökningar visar också på att den allmänna opinionen är för en lägre eller slopad matmoms och har också ett ytterligare parti () tagit upp frågan om matmomsen. Undan för undan har de indirekta skatterna ökat i betydelse för statens inkomster. I årets budget beräknas att momsinkomstema skall ge staten ca medan inkomsterna avseende fysiska personers inkomst av tjänst, rörelse och reavinst beräknas ge 59 miljarder. Inkomsterna från matmomsen torde ligga strax , dvs. ca en fjärdedel av de totala momsintäkterna och ungefär en tredjedel av inkomstskatterna. Dessa proportioner ger i sig själva argument för det orimliga i att ha en matskatt av detta slag. De nordiska länderna är i stort sett ensamma om att ha lika hög matskatt som moms i övrigt. har lägre matskatt. 1' 1987/88. ern som infört moms på varor i allmänhet men undantagit maten och en rad andra nödvändighetsvaror från beskattning. Under en följd av år har de nödvändiga utgifterna för såväl bostad som mat ökat mera än priserna i genomsnitt. Tillsammans med kostnaderna för bostaden har dessa för de lågavlönade relativt tyngsta utgifterna ökat mera än andra priser på varor som är mer undgängliga. Därför kan man slå fast att matmomsen medverkar till en inflation som för de vanliga inkomsttagarna är negativ i innehåll och fördelning. Enligt en bedömning som utförts av SPK, statens pris- och kartellnämnd, riskerar även matpriserna att stiga mer än den allmänna inflationen. Undersökningen är grundad på enkät bland av företagen på livsmedelsområdet. Ovanpå detta kommer sedan den slutliga matmomsen som ju tas ut av konsumenterna. Ofta talas om att basmaten" bör göras billigare. Begreppet basmat är inte alldeles solklart. Dels varierar matvanor med olika kulturer, dels finns det de som vill ge begreppet ett hälsoinnehåll genom att utesluta varor producerade på visst sätt eller utesluta varor med högre fetthalt osv. Dessa definitioner är värda all respekt, men möjligheten att urskilja ett enkelt sortiment av basmat försvårar så länge man tvistar om vad som bör medräknas i begreppet. Om man accepterar de varor som tas med i matpyramider och kostcirklar och benämns som basmat, så hamnar man i stort sett på de varor som tidigare subventionerats plus frukt, grönsaker och fisk. Dessa varor svarar också för den tyngsta delen av hushållens matinköp, varför riktade subventioner mot dessa varor för att eliminera momseffekten är verkningsfull både av ekonomiska och andra skäl. Subventionsinstrumentet kan med fördel användas om inte är beredd att gå hela vägen med totalt slopad matmoms, eller som instrument som krävs för utarbetande av förslag om slopad matmoms och konstruktion av skattetekniken. Som ovan nämnts och som också framkommit i den allmänna debatten om matpriserna så finns det starka fördelningspolitiska skäl för att öka livsmedelssubventionerna, vilket också föreslås nedan i denna motion. Sänkt eller slopad matmoms? Diskussionen förs ofta i termerna slopad eller sänkt matmoms. Enligt vår uppfattning så är det om man inte är beredd att gå hela vägen bättre att rikta subventioner mot de viktigaste varorna som ovan nämnts i stället för att sänka några procent på hela sortimentet. De begränsade medel som står till förfogande får därigenom största möjliga effekt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till Livsmedelssubventionerför /89 anslår 4 utöver vad regeringen föreslagit som ett första steg i slopande av livsmedelsmomsen. 2. att hos regeringen begär förslag om slopande av momsen på livsmedel i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) i (vpk) (vpk)