ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub288 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub288 om inbyggd lärlingsutbildning i hantverksyrken I mångå kommuner i landet har s. k. inbyggd utbildning organiserats inom hantverksyrkena, innebärande att enmansföretagare under en del veckor handleder lärlingar under deras yrkesutbildning. Från utbildningssynpunkt torde denna form av lärlingsutbildning vara utomordentligt värdefull, enär den ger eleverna insikt i och förmåga att självständigt bedriva sitt hantverksyrke. Denna inbyggda utbildning har emellertid endast kunnat arrangeras i ett begränsat antal fall, huvudsakligen beroende på att hantverkarna/lärarna ej ansett sig kunna ställa utbildningsplatser till förfogande. Man hävdar att antagandet av en lärling för inbyggd utbildning medför inkomstbortfall för tid satsad för undervisning samt kostnader för materielförluster orsakade av elevarbeten. Vidare anser man att i vissa fall större och/eller bättre lokaler måste ersätta befintliga, oftast trånga lokaler för att ge plats åt en lärling. De ökade kostnaderna och de minskade intäkterna vid inbyggd lärlingsutbildning skall i princip kompenseras genom ett statligt och kommunalt bidrag till denna verksamhet, som normalt utbetalas per undervisad timme. Summan av dessa bidrag beror på i vilken kommun verksamheten bedrivs men uppgick i i till kr. 21:60 per undervisad timme. De utgående beloppen anses av många hantverkare inte täcka deras merkostnader för att bedriva undervisningen i fråga, vilket lett till att vederbörande skolmyndigheter fått mycket svårt att anskaffa lärlingsplatser i för utbildningen erforderlig omfattning. De för dessa platser budgeterade medlen har därför förblivit oanvända. Från hantverkshåll har hävdats att denna otillfredsställande situation skulle kunna avhjälpas om de utgående bidragen gjordes skattefria, och skrivelser med denna innebörd har inkommit till lokala och centrala skattemyndigheter. Ett sådant förfaringssätt skulle dock strida mot vedertagna principer i hela skattesystemet och bli prejudicerande för många andra ersättningar. I småföretagsmotion i anledning av budgetpropositionen för /89 har i stället föreslagits att det statliga bidraget vid lärlingsutbildning skall höjas till av lärlingslönen under första utbildningsåret, under andra utbildningsåret och under det tredje. Den fallande skalan motiveras av att lärlingarna kan göra ett kvalitativt och kvantitativt bättre arbete ju de utbildats. 1 * 1987/88. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att av regeringen begär förslag till förändrade ersättningar till hantverkare som antar lärlingar till utbildning enligt vad som ovan anförts. 1987/88 Ub288
mot · GB02Ub289 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub289 av m. fl. är de flesta handikappade elever integrerade i det allmänna skolväsendet. Det betyder att de kan bo hemma och gå i samma skola som andra barn. I ett par fall finns dock s. k. resurscentra, dvs. riksrekryterande specialskolor för elever med visst handikapp. Den mest kända av dessa skolor är för synskadade elever. Andra exempel är i för hörselskadade och i för barn med tal- och språkstörningar. Till dessa resurscentra kan föräldrar, lärare och elever vända sig för råd och hjälp. Dit kan elever från hela landet sändas för . Vid dessa resurscentra bedrivs också forskning och fortbildning av lärare från hela landet. Resurscentra får statligt stöd. För de rörelsehindrade barnen finns inget resurscentrum, ingen statlig specialskola. I finns en skola, , för barn med rörelsehandikapp. Huvudman för är stiftelsen . Till kommer barn med rörelsehandikapp från hela den västra regionen. Där förekommer också ofta utbildning och konferenser för dem som arbetar med rörelsehindrade barn. har vuxit fram såsom ett naturligt nationellt - utan att ha blivit erkänt som ett sådant. I finns en unik kompetens kring barn med rörelsehinder, dels genom en lång tradition vid , dels genom en framstående handikappforskning med professor i spetsen, dels genom pedagogisk forskning kring barn med rörelsehinder, utförd vid i . Närheten till har inneburit ett samarbete kring tekniska hjälpmedel. Rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel för rörelsehindrade är också förlagd till samma byggnad som . Utmärkande för barn med rörelsehinder är att de är i behov av både medicinsk behandling och undervisning. Därmed uppstår oklarheter om vilken myndighet som har betalningsansvaret - eller kommunen. Eftersom barn sänds till från hela västra kan åtskilliga tvister uppstå mellan kommuner, landsting och länsskolnämnd. Länsskoledirektör utreder för västra planeringsberedningen Östergårds ställning och finansiering. Stödet till de rörelsehindrade eleverna i är förhållandevis litet. Självklart borde det finnas ett resurscentrum med statligt stöd för rörelsehindrade barn lika väl som för syn- eller hörselskadade. har alla förutsättningar för att bli ett sådant nationellt resurscentrum. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om hur kan utvecklas till ett nationellt kunskaps- och resurscentrum för svårt rörelsehindrade elever i . () () 1987/88 Ub289
mot · GB02Ub291 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub291 om grannspråken i undervisning I det nordiska samarbetet har språkförståelsen alltmer prioriterats. Det är för att skapa nordisk samhörighet nödvändigt att medborgarna i de olika länderna har en åtminstone ringa insikt i grannländernas språk. Denna möjlighet har tidigare givits genom att undervisningen i svenska innefattat vissa moment berörande de norska och danska språken. Inom tycks man nu ha övergivit sådana ambitioner, vilket innebär att någon undervisning i andra nordiska språk inte längre skall ingå i läroplanen för . Det är obegripligt att man från regeringens sida å ena sidan kan, genom arbetet i nordiska ministerrådet, understryka värdet av en vidgad språkförståelse mellan de nordiska länderna och bidra till att förmena eleverna i svenska skolor att få den mest elementära undervisning i danska och norska. En följd av att grannspråksundervisningen försvinner från läroplan blir dessutom att sådan undervisning inte heller kommer att finnas i lärarutbildningen. Detta får med all sannolikhet också den effekten att framtidens lärare blir mindre benägna att använda grannländerna som mål för skolresor och lägerskolor. Detta är en ytterst olycklig utveckling och står klart i strid med de uttalanden som gjorts av . bör därför uttala att det är angeläget att alla barn får åtminstone en elementär undervisning i danska och norska. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att läroplan bör medge undervisning i våra grannspråk.
mot · GB02Ub297 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub297 av och () om vetenskaplig handledning till amatörforskare . 1987/88 Ub297-304 I bedrivs på många orter ett omfattande lokalt amatörforskningsarbete, delvis via bildningsförbunden. Både enskilt och i studiecirkelform är ett stort antal personer verksamma med att ta fram källmaterial och sammanställa skriftliga redogörelser. Dessa redovisningar blir sällan föremål för den uppskattning och uppmärksamhet de kan vara värda, ofta beroende på att amatörforskarna saknar tillgång till vetenskapligt skolad handledning. Det är vår övertygelse att ett rikhaltigt material, baserat på amatörforskning, skulle kunna göras användbart och därmed tillgängligt för allmänheten och den professionella forskningen om det ställdes vetenskapliga handledare till amatörforskarnas förfogande. Databaser och institutioner skulle berikas med en rikhaltig flora av sakuppgifter, som denna nyttoaspekt skulle kunna vara en ytterligare positiv stimulans för amatörforskarna. Ett sätt att nå det här skisserade målet är att ekonomiskt möjliggöra för bildningsförbunden att via universitet, högskolor och andra utbildningscentra, anlita vetenskapligt skolade personer som handledare. har visserligen rätt i sak, när man anför att schablonbidrag utgår, som bl. a. var ämnade att möjliggöra expertmedverkan enligt motionens syfte. Men på grund av regeringens besparingar har schablonbidraget urholkats i sådan utsträckning att det inte längre täcker den här typen av kostnader. Så länge som regeringen inte är beredd att återställa bidragets reella värde, så är fortfarande yrkandet i motionen, enligt vår mening motiverat. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna för att via bildningsförbunden möjliggöra för amatörforskare att erhålla handledning från vetenskapligt skolade personer. () ()
mot · GB02Ub299 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub299 av m. fl. (s) om svenskundervisningen för invandrare I samband med behandling av lagförslaget om svenskundervisning för invandrare beslutades att även de som invandrat till före skulle ges möjligheter att delta. Tidpunkten sattes med hänsyn till att reformen skulle träda i kraft och att nyinvandrade skulle avse innevarande och föregående kalenderår. Detta innebar vid reformens ikraftträdande de som kommit till efter . Konsekvensen blev därmed att tidigare invandrade utgjordes av dem som kommit före . Genom det sena riksdagsbeslutet, 1986, drog det ut med planering och förberedelser i kommunerna. Inom beräknade man då att inte kunna distribuera riktlinjer och anvisningar till kommunerna för . På grund av denna försening passerades /87, vilket fick till följd att de som invandrat till inte längre räknades vare sig som nyinvandrade eller tidigare invandrare, då de kommit hit efter . Effekten av en tröghet som ligger i att starta en så pass stor reform med ny huvudman blir att en grupp invandrare, som av olika anledningar ej genomgått svenskundervisning, ställs utanför reformen. fortsatte vid behandlingen av en likalydande motion /87, att kommunerna och SO i sin redovisning av kommande års undervisningsbehov uppmärksammar om det finns ett återstående behov bland dem som anlänt . Vi kan inte finna att frågan uppmärksammats på ett tillfredsställande sätt. Effekten av trögheten i reformstarten har befarar vi medfört att även de som invandrade och som av olika anledningar ej genomgått svenskundervisning nu ställs utanför reformen. Då det knappast kan anses vara andemeningen med riksdagsbeslutet angående SFI, att årskullar invandrare skulle undantas möjligheten till svenskundervisning, bör övergångsbestämmelserna, för tidigare invandrare med behov av grundläggande SFI, ändras till att gälla de som invandrade före . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om den i motionen föreslagna förändringen av övergångsbestämmelserna i lagen om svenskundervisning för invandrare. 1987/88 Ub299 () () ()
mot · GB02Ub301 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub301 av () om bättre objektivitet i läromedlen Det föreligger en skrämmande okunnighet i vårt land om , trots att kristendom ingår i ämnet religionskunskap. Tillståndet kan illustreras t. ex. av en tävlan mellan skolklasser i ett svenskt radioprogram. På frågan om de tre patriarkernas namn lämnades svaret , och . Det är chockerande att resultatet av undervisningen i vår skola är sådant att det är obekant för femteklassare vad varje småskolebarn och de flesta svenskar tidigare visste. Anledningen till de uteblivna kunskaperna i kristendom är inte bara för få timmar för ämnet i fråga, utan kanske framför allt för att läromedlen inte är de rätta. Böckerna kännetecknas till för stor del av människors teorier om kristendom och mänskliga värderingar av Skriften. Det borde vara självklart, att läromedel i alla skolans ämnen skall vara objektiva. Vem kan tänka sig en lärobok i kemi med oriktiga uppgifter om grundämnena eller en lärobok i fysik som inte korrekt beskriver sitt område. Objektivitet i kristendomsundervisningen betyder att eleven får lära känna . Det är angeläget att en översyn sker och att får en lärobok som klart och objektivt redogör för innehåll. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär översyn av skolans läroböcker i syfte att förbättra kristendomsundervisningen genom objektiva läroböcker.
mot · GB02Ub304 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub304 av m. fl. (s) om optikerutbildning vid högskolan a. , och finns optikerutbildning på högskolenivå. I sker utbildningen till legitimerad optiker inom gymnasieskolan. Denna består av en högre specialkurs av . Kursen bygger på en genomgången tvåårig optikerutbildning i gymnasieskolan. Sökande till den högre specialkursen skall förutom denna grundutbildning ha yrkespraktik. Som komplement till den utbildning samhället erbjuder ordnar optikerförbundet fördjupningskurser i bl. a. optometri. En av dessa fördjupningskurser är obligatorisk att genomgå för att få behörighet från att prova ut kontaktlinser. och har således bedömt grundutbildningen i gymnasiet som otillräcklig i vissa avseenden. Självklart är att även i optikerutbildningen samordnas och förläggs på högskolenivå. De studerande får därmed en grundligare utbildning och en möjlighet att forska. Optikern är en viktig nyckelperson i ögonvården. Optikerkåren utför i privat- och landstingsregi av alla synundersökningar som leder till att patienterna får synhjälpmedel. Optikern skall också slussa människor vidare inom vården om han/hon misstänker att den hjälpsökande lider av någon ögonsjukdom eller sjukdom i hjärnan. Behovet av väl utbildade optiker ökar också i takt med att människor arbetar vid bildskärmar i större utsträckning och att medelåldern i landet stiger. UHÄ utarbetade ett förslag till förbättrad utbildning. Detta förslag går ut på att en allmän utbildningslinje, optikerlinjen, inrättas inom högskolan. Det är hög tid att UHÄ:s förslag ses över och förverkligas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en allmän utbildningslinje för optiker vid högskolan. () ()
mot · GB02Ub306 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub306 av m. fl. om kombinationen hemkunskapteknik i grundskollärarutbildningen I utbildningsplanen för grundskollärarlinjen som UHÄ fastställde heter det, när det gäller valfri ämnesfördjupning om 20 poäng att endast slöjd av de praktiskt/estetiska ämnena kan kombineras med teknik. Hushållslärarlinjen har i tidigare skrivelse till UHÄ hävdat att även hemkunskap-teknik är en mycket lämplig kombination, vilket inte beaktats. Vi anser kombinationen värdefull av två skäl. För det första finns det i hemkunskapsundervisningen ett flertal kurser med teknisk anknytning. För det andra anser vi att skolan har ett särskilt ansvar att försöka bryta det traditionella mönster som gör att flickor sällan väljer teknisk yrkesverksamhet. För att bryta detta mönster tror vi att skolan måste utforma sin tekniska undervisning så att också flickor kan identifiera sig med innehållet i kurserna. undervisar till största delen män i teknik. Lgr-80 betonar tydligt vikten av de tekniskt-praktiska vardagsfärdigheterna: Mer traditionellt stoff kan behöva vika för att skolan tillräckligt skall kunna anknyta till den verklighet, som omger eleverna. En lärare som i sin utbildning har fått kunskaper i såväl hemkunskap som teknik bör kunna utforma sin teknikundervisning så att den känns relevant och inspirerande för såväl flickor som pojkar. Dessutom torde tekniska moment i hemkunskapsämnet kunna behandlas med mer teknisk inriktning om läraren i hemkunskap har teknik som fördjupningsämne. Skolan och samhället i övrigt har trots mycket stora ansträngningar inte lyckats bryta det djupt rotade könsrollsmönstret som gör att flickor inte väljer teknisk inriktning i gymnasieskolan eller som yrkesval. Därför utbildar vi i alltför stor utsträckning flickor till arbetslöshet. Dessutom går vi miste om den tekniska begåvningsreserv som flickor utgör och som samhället så väl behöver. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beaktande av kombinationen hemkunskapteknik i grundskollärarutbildningen. () () 1987/88 Ub306
mot · GB02Ub310 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub310 av och () om statsbidrag till undervisningen i teckenspråk som hemspråk Undertecknade har vid allmänna motionsperioden väckt motionen om teckensråk som hemspråk. I betänkandet UbU 1986/87:2 säger utbildningsutskottet att syftet med hemspråksundervisningen skall vara att vidmakthålla och utveckla kunskapen i det språk som barnet använder i sin dagliga miljö. Barnet får härigenom möjlighet att leva sig in i och känna samhörighet med föräldrarnas/vårdnadshavarnas kulturella bakgrund. Utskottet anser att överväganden om statligt bidrag till undervisning i teckenspråk bör ske utan jämförelse med reglerna för hemspråksundervisningen. Man anvisar också möjligheten som skulle kunna stå tillbaks i form av tillvalskurser på högstadiet, kurser i teckenspråk på folkhögskolor för elever med döva syskon, kurser i dövföreningars regi. Slutligen fäster utskottet uppmärksamhet vid en bristande tillgång på kvalificerade lärare i ämnet. Enligt vår uppfattning har uskottet icke tagit vederbörlig hänsyn till att teckenspråk är erkänt som de dövas/utövandes första språk. Det borde därför kunna räknas till hemspråksgruppen. Se utskottets tidigare i motionen citerade uttalande om det språk som barnet använder i sin dagliga miljö. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att undervisning i teckenspråk som hemspråk skall vara statsbidragsberättigat.
mot · GB02Ub311 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub311 av () om djurförsöken i skolundervisningen Det borde vara fullständigt självklart att de elever i våra skolor, grundskolor såväl som gymnasieskolor, som av etiska , religiösa eller andra skäl ej anser sig kunna närvara vid avlivande eller dissektion av djur skall kunna befrias därifrån. Ur rekommendationer i Aktuellt från 1971/72 nr 56 citerar jag: Vid dissektionsövning skall djuren inte avlivas framför eleverna. Elev, som reagerar starkt inför den döda djurkroppen eller för blod, skall kunna befrias från dissektionsövningen. Så långt är det väl! I senare rekommendationer: SÖ 1983:246 och Specialinformation Dnr 400-84:1059 har emellertid det avsnitt som rör denna elevrätt att ej närvara enligt uppgift bortfallit. Likaså har uppgivits att citerade skrivning från 71/72 nr 56 ej längre gäller. Tveksamheten om vad som gäller är stor. Enskilda elever känner sig hårt pressade och tvingas dagtinga med sin tro, sitt samvete för att fullfölja undervisningen och/eller få sitt betyg. Med hänvisning till de anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att meddela klara föreskrifter om elevs rätt att på grund av etiska, religiösa eller andra skäl ej delta i undervisningen i avsnitt gällande avlivande och/eller dissektion av djur.
mot · GB02Ub313 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub313 av () om utbildningen av personal för äldreomsorgen Mot. Äldreomsorg i öppen vård började i blygsam skala som en verksamhet byggd främst på en yrkeskår bestående av medelålders f. d. hemmafruar. Den livserfarenhet och den ingående kunskap om alla de sysslor, som hör till vård och omsorg i ett hem, som de hade, medförde trygghet och självkänsla inför uppgiften. Deltidsarbete gav ofta möjligheter att anpassa arbetstiden till de tider, främst , då vårdtagarna behöver hjälp. Många av åtminstone de mindre orternas första hemsamariter hade också ofta en personlig kännedom om de vårdtagande. Med det snabbt stigande antalet ensamma och vårdbehövande äldre, med ett ökat kvarboende utanför institutioner - antingen på grund av egen önskan eller på grund av att köerna till servicebostäder och ålderdomshem blivit längre exploderar behovet av personal i . Någon kår av litet äldre kvinnor med lång erfarenhet av hemsysslor och omsorg finns att rekrytera från. Och arbetet i blir ett yrke. Det måste bli ett yrke med status, för det är ett viktigt arbete som ska utföras. Att direkt från en huvudsakligen teoretiskt inriktad skolutbildning och mycket ung gå ut i detta både psykiskt och fysiskt krävande arbete är inte lätt. Tid för gedigen praktisk utbildning i matlagning och städning ryms inte i den korta utbildningstiden. Personal i äldrevården, både vid ålderdomshem och i den öppna vården, efterlyser också längre och bättre utbildning t. ex. i psykiatri. En jämförelse med den tidigare hemsysterutbildningen, som var en treårig utbildning med långa internattider och praktiskt arbete är intressant, även om den inte är helt relevant, eftersom hemsystern också utbildades i barnavård. Men kravet på yrkesanpassad praktik före antagning till utbildning borde återinföras. Från vårdinriktade gymnasie- och högskolelinjer rapporteras att antalet sökande är otillräckligt för att man ska kunna välja de elever som bäst lämpar sig för utbildningen och yrket. En provelevtid eller yrkesinriktad praktik skulle inte bara ge skolan möjlighet att se vilka aspiranter som lämpar sig för arbetet, den skulle också ge den sökande möjlighet att känna efter om detta är ett arbete som jag vill satsa på. En god utbildning ger självkänsla och trygghet. Arbetsglädje och möjlighet att göra ett bra jobb går hand i hand. Ett arbete som innebär mycket nära och ibland 1 1987/88.3 sami. för integriteten påfrestande kontakt med många mycket olika, ibland bestämda, originella, egensinniga och spännande människor med mycket varierande krav och hjälpbehov, ställer stora krav. Men den innebär också stora möjligheter. Att rekrytera rätt människor till detta nya vårdyrke är nödvändigt. Arbetsmarknaden kommer att slåss om de allt mindre ungdomskullama. Det är bråttom att bland annat genom en översyn av utbildningens längd och innehåll ge äldreomsorgen en chans som ett yrke att satsa på. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till översyn av utbildningen för vårdarbete inom äldreomsorgen i enlighet med vad som i motionen anförts. 1987/88 Ub313
mot · GB02Ub314 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub314 av () om skolbiblioteken Skolbibliotekets standard är en bra måttstock på en skolas kvalitet. Ett väl fungerande skolbibliotek är en förutsättning för att en skola ska kunna bedriva en god undervisning. Informationsmängden i världen fördubblas . Därför måste skolan lära eleverna att söka kunskap i olika källor. Då är skolbiblioteket oundgängligt. Läroplanen betonar ett undersökande arbetssätt. Utan ett fungerande skolbibliotek är detta omöjligt. Skolbiblioteket kan också ge eleverna goda läsvanor. Skönlitteraturen hjälper eleverna att erövra språket och ger deras fantasi och känsla näring. Den kompletterar facklitteraturen genom att ge eleverna kunskap om, insikt i och förståelse för människors olika villkor. Ett bra skolbibliotek har fackutbildad personal, ett genomtänkt urval av böcker, tidningar och tidskrifter. Det har egna lokaler, som är centralt belägna i skolan. Lärare och elever har tillgång till . Skolbiblioteket bör vara väl integrerat i skolans arbete och ha ett nära samarbete med folkbiblioteket i kommunen. Det finns utmärkta skolbibliotek. Men det finns alltför många med för små lokaler, föråldrat och slitet bokbestånd och otillräckliga resurser i form av personal och medier. Av tillgång till böcker framgår det att anslagen till media i skolbiblioteken har halverats . Grundskolornas bibliotek har genomsnittligt öppet endast per dag. Det finns stora brister i bokbestånden. I budgetpropositionen uppmärksammas bristerna i skolan, när det gäller läromedelssituationen. Föredragande statsråd aviserar ett förslag till förbättringar . Länsskolnämnderna bör få ökad möjlighet att låta sin tillsyn av skolväsendet omfatta också läromedelssituationen. Om en nämnd kan konstatera att en kommun tveklöst har en helt otillfredsställande standard när det gäller läromedel, bör nämnden kunna ålägga kommunen att rätta till situationen. Ett välutrustat skolbibliotek spelar en lika viktig roll i skolans arbete som tillgången på goda läromedel. Länsskolnämnderna bör därför få möjlighet att utöva tillsyn också över skolbibliotekens standard, enligt vissa av staten angivna riktlinjer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsyn av skolbiblioteken.