mot · GC02Fö207 · 1988-01-25 00:00:00 — Ofta påpekas att olika drag i samhällsutvecklingen gör samhället mer sårbart, t. ex. det ökade beroendet av telekommunikationer när mer och mer av information baseras på datasystem. Men det finns också utvecklingar som minskar sårbarheten. Att mycket stora oljeberoende kunnat minskas på ett närmast dramatiskt sätt innebär stora fördelar för beredskapen. Vi ser framför oss ett minskat utlandsberoende i jordbruksproduktionen om man som förordat också av flera andra skäl kan lägga om jordbrukspolitiken så att användningen av bekämpningsmedel och handelsgödsel minskas. De stora kostnader staten lagt ned för jordbrukets uthållighet i internationella krissituationer har främst legat på lagring för att möjliggöra fortsatt stor giftanvändning inom jordbruket. har begärt en förändring av skyddsrumsbyggandet så att det prioriteras mer bestämt till sådana områden där riskerna bedöms som särskilt stora. Med den planering som fanns skulle det sannolikt dröja till mitten av nästa århundrade innan man klarat skyddet för t. ex. människor som arbetar i utsatta verksamheter i innerområde. Det är nödvändigt att finna former för att förbättra skyddet för i princip alla de människor som kan antas vara utsatta för de största riskerna. försvarsbeslut ställde sig bakom det synsätt som länge pläderat för. Vi hälsar med tillfredsställelse att regeringen, myndigheter och en särskild parlamentarisk utredning därefter arbetat för att få fram genomtänkta mål- och riskanalyser och principer för hur alla människor ska få ett grundskydd och hur skyddet för särskilt utsatta ska kunna förstärkas redan på ganska kort sikt. Sjukvård, telekommunikationer och kommunalteknisk försörjning (vatten, värme, el) angavs i försvarsbeslutet som områden där uthålligheten och säkerheten måste förstärkas. Sjukvården synes vara totalförsvarets svagaste länk. I och för sig har en stor sjukvårdsorganisation med betydande kapacitet. Men uthålligheten i denna organisation är ytterst ringa, främst genom det mycket stora beroendet av importerad förbrukningsmateriel. Försvarsbeslutet innebar en fördubblad statlig satsning på sjukvårdens beredskap. Över en miljard avsattes för ändamålet och markerade mycket tydligt att just sjukvården snabbt måste ges en förbättrad uthållighet. I minnet fanns att den förbättring som beslutades , försvarsbeslut, dröjde därför att förhandlingar mellan staten och landstingsförbundet drog ut . Först av föregående femårsperiod gjordes upphandlingar av förbrukningsmateriel. Fram till dess hade de statliga pengarna stått orörda. Med nästan bestörtning måste vi nu konstatera att inte heller de förstärkningar som förutsatte för sjukvården försvarsbe slut genomfors i rimlig tid. Man har ännu inte börjat förhandla mellan Mot. 1 staten och landstingsförbundet om de praktiska arrangemangen för att öka FÖ207 uthålligheten ifråga om förbrukningsmateriel och läkemedel. Det har gått ungefär en tredjedel av försvarsbeslutsperioden och ännu har nästan ingenting konkret hänt på sjukvårdsområdet. I stället för att utbetalas och leda till reella förbättringar samlas pengarna på hög. Förbättringarna inom sjukvården skulle finansieras genom utförsäljning av lager inom områden där uthålligheten är betydligt större. ÖCB har till stor del genomfört dessa utförsäljningar, varför pengarna finns men sjukvårdssidan har inte förmått ta emot dem. Hade förutsett att agerandet på sjukvårdsområdet skulle leda till sådana förseningar hade det självfallet varit möjligt att för de första två, tre åren av försvarsbeslutsperioden lägga mer pengar på andra delar t. ex. betydligt snabbare anskaffning av skyddsmasker till hela befolkningen och låta pengarna för sjukvården komma i en stor klump av perioden. Vi anser situationen så allvarlig, att bör begära hos regeringen att den redan innevarande återkommer till med förslag om hur de i försvarsbeslutet avsatta medlen till sjukvården ska kunna leda till reella insatser. Det står redan klart, att inte ens om statens pengar verkligen kommer till användning inom sjukvårdsområdet, kommer uthålligheten att förstärkas i den utsträckning som förutsatte . Riksdagsbeslutet innebar nämligen att staten skulle svara för kostnaderna för de i krig tillkommande sjukvårdsbehoven, medan landstingen skulle svara för uthålligheten ifråga om den sjukvård som bedrivs redan i fredstid. har i brev till regeringen alltså efter försvarsbeslutet förklarat att landstingsförbundet helt vägrar att godta riksdagsbeslutet. Ingen som helst lagring eller andra åtgärder från landstingens sida för att förstärka uthålligheten ifråga om förbrukningsmateriel kommer att vidtas. Det är i detta läge nödvändigt att regeringen snabbt lägger fram förslag till hur situationen ska hanteras. Nya statliga medel eller en omfördelning inom totalförsvaret så att mer pengar kan avdelas för anskaffning av förbrukningsmateriel kunde vara möjliga vägar. Staten skulle i så fall alltså ta på sig hela finansieringen. Men tycks det meningslöst att anslå ytterligare statliga medel, när inte ens de pengar som angavs försvarsbeslut ser ut att komma till användning i avsedd tid utan samlas på hög. Allvaret i situationen på sjukvårdsområdet i krig blev väl belyst vid en gemensam offentlig utskottsutfrågning med försvars- och socialutskotten . Viktiga avgöranden kan inte skjutas Från flera håll, både från ÖB och politiska partier, har begärts att försvarsbeslut ska tidigareläggas . Detta är också regeringens utgångspunkt i direktiven till försvarskommitté. inte ansett det angeläget att göra denna tidigareläggning. Den medför betydande svårigheter när det gäller att få fram beslutsunderlag. Redan den förra försvarskommittén arbetade i besvärande tidsnöd och kunde t. ex. inte genomföra det remissarbete som vore önskvärt. Den nya försvarskommittén kan få betydande problem om myndigheternas perspektivplaner och perspektivstudier läggs i ordinarie tid, medan tiden för politisk behandling av dem förkortats . Såvitt vi kan se förutsätter en tidigareläggning av försvarsbeslutet att försvarskommittén själv tar fram underlag för de viktigaste avvägningarna inom totalförsvaret. För vidkommande bör detta ändå vara möjligt, eftersom vi menar att försvarsbeslut gav långsiktiga inriktningar som i sina huvuddrag kan väntas vara riktiga också vid ett beslut . Men principiellt är det olyckligt att tiden att ta fram beslutsunderlag försämras på det sätt som tidigareläggning av nästa försvarsbeslut innebär. De akuta problemen inom försvaret främst betingade av att de militära myndigheternas kostnadsbedömningar i underlaget till försvarsbeslut var vilseledande kan inte skjutas till 1991. Medelstillskott för att förverkliga innehållet försvarsbeslut måste komma snart. Det är helt nödvändigt att innevarande år fatta de organisationsbeslut för armén som borde ha kommit men som då omöjliggjordes av att myndigheterna inte kunnat leverera utlovat beslutsunderlag. Genom denna motion har redovisat sin principiella inriktning av totalförsvaret intill tidpunkten för nästa försvarsbesluts tidpunkt. Enligt mening är det nödvändigt, att , och senast i samband med ett beslut om arméns framtida utveckling, tillföra försvarsmakten ytterligare medel och förändra planeringsramarna så att försvarsbeslut kan genomföras utan ytterligare tidsspillan. Endast därigenom kan den nuvarande oroande utvecklingen inom försvarsmakten förändras i positiv riktning och en stabil grund skapas för nästkommande försvarsbeslut. Lämpligaste tillfälle för beslut om medelstillskott är när tar ställning sedan regeringen lämnat aviserad proposition om anslagen för totalförsvarets militära delar. Mot bakgrund av ovanstående hemställs 1. att beslutar att försvaret skall tillföras medel för att säkerställa viktig repetitionsutbildning och prioriterad industriutvecklingskompetens, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att fullfölja försvarsbeslut, 3. att av regeringen begär uppgift om vilka medelstillskott och vilka ramförändringar för försvaret som erfordras för att i motionens mening fullfölja försvarsbeslut, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av försök inom värnpliktsutbildningen enligt överbefälhavarens förslag, 5. att hos regeringen begär förslag redan innevarande om hur hälso- och sjukvården i krig ska kunna få den förstärkning som angavs försvarsbeslut. () () () () () () ()