ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Fö420 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö420 av (vpk) om omlokalisering av flygförband En radikal åtgärd, mycket välmotiverad ur totalförsvars- och sårbarhetssynpunkt, och som dessutom har positiva lokaliseringspolitiska effekter, är att förflytta flygflottiljen /F20 från tätort till läns norra delar, förslagsvis . kommun är på gott och ont en av de snabbast växande kommunerna i landet. Som i samband med all storstadstillväxt har de negativa effekterna blivit övervägande och det behövs åtgärder för att dämpa överhettningen. I motsats härtill står norra länsdelen, som karakteriseras av typiska glesbygdsproblem, minskad befolkning, sviktande skatteunderlag, försämrad service osv. i den gamla välkända onda cirkeln för sådana bygder. Flygflottiljen /F20 i har genom den ovan skisserade utvecklingen av tätort fått en lokalisering som är helt oacceptabel ur sårbarhets- och totalförsvarssynpunkt. Om det skulle vara aktuellt med en nyetablering av ett militärt förband av den storleken skulle ingen, vare sig militär eller civil planerare, drömma om att placera den där /F20 nu ligger. Det är självklart att en stor flygbas är ett begärligt mål i händelse av krig. Det är lika självklart att det inte går att skydda civilbefolkningen vid sådana angrepp. Stora militära anläggningar måste så långt som möjligt lokaliseras till glesbygd, det är ett krav som kan försvaras med såväl militära som civila argument. behöver ett flygvapen för sitt neutralitetsförsvar i kris- och krigslägen. Det är kanske ännu viktigare i fredstid för övervakning av luftrummet och avvisande av gränskränkningar. Vpk anser att en bantning av flygvapnet bör genomföras, men har alltid hävdat att ett flygvapen behövs för ovan angivna uppgifter. I den bilden behövs också ett förband som /F20 i östra , men det skall inte ligga i . Ur samhällsplaneringssynpunkt utgör flottiljen också en belastning för kommun, genom de stora markområden som tas i anspråk för flygfältet. Det har inte minst visat sig i att det inte gått att lösa förbifarten av förbi , just genom att ett litet hörn av flygets område inte ställts till förfogande. Detta har stoppat andra etappen av den s. k. Bärbyleden, till förfång för hela trafiksituationen i och oacceptabla trafik- och bullerproblem på vissa lokalgator. Enligt uppgift förbereder nu försvaret nya investeringar vid /F20. Innan sådana kommer till stånd bör det åläggas regeringen att noggrant bedöma det samlade samhällspolitiska perspektivet ur totalförsvarssyn punkt, vad det innebär för framtida samhällsplanering och vad det får för regionalpolitiska effekter i län. Med hänvisning till det anförda yrkas 1. att hos regeringen begär en redogörelse för vilka militära investeringar som planeras vid /F20, 2. att hos regeringen begär förslag till en utlokalisering av /F20 från till läns norra delar. 1987/88 FÖ420
mot · GB02Fö423 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö423 om förstärkning avubåtsskyddet längs Svensk kust från i norr till i väster är utsatt för främmande makts intresse. Inte minst det senaste årets registreringar av ubåtar är ett klart belägg för att det svenska försvaret inte kan lösa sin uppgift. har en kust och är den ojämförligt största strandägaren i . Vi har vidsträckta skärgårdsområden, som kräver stora bevakningsresurser. har först tillgång till en enda fulltalig ubåtsjaktstyrka. Det säger sig självt, att denna inte kan lösa sin bevakningsuppgift längs våra kuster. För främmande makt är det en enkel uppgift att genom skenmanövrar mot en plats avleda svensk ubåtsjaktstyrka och på en annan plats utföra sina uppdrag. Stora förhoppningar knöts till de senaste försvarsförhandlingarna, men tyvärr har den mellan och socialdemokraterna träffade uppgörelsen lett till att beslöt att inte anslå de resurser som är nödvändiga för att tillföra Marinkommando Norr i den ubåtsjaktstyrka, som skulle kunna skydda för främmande ubåtar. De allvarliga ubåtsincidenterna har uppenbarligen inte föranlett regeringen att ompröva sin negativa inställning att med skattemedel förstärka det svenska ubåtsskyddet. Det finns därför - inte minst mot bakgrund av allmänhetens oro och samtidiga irritation över våra svårigheter att freda våra svenska vatten från främmande ubåtar - anledning för att ta initiativ till en frivillig insamling av medel, som gör det möjligt för oss att få de förstärkningar av vårt ubåtsskydd, som inte minst marinen själv anser sig behöva. frivilliga insamlingar för försvaret kan utgöra förebild. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att själv ta initiativ till en frivillig insamling av pengar för förstärkning av det svenska ubåtsskyddet. 1 1987/88.
mot · GB02Fö424 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fö424 av och () om lokalisering av militär myndighet till län Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A458 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av militär myndighet till län.
mot · GB02Fö430 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö430 om ett ubåtsskyddsförband i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A493 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkning av försvaret i med ett ubåtsskyddsförband.
mot · GB02Fö501 · 1988-01-13 00:00:00 — av m. fl. (fp) om säkerhet och sårbarhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:K403 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om säkerhet och sårbarhet. () () () () () () 1 1987/88.
mot · GB02Fö502 · 1988-01-18 00:00:00 — om statistik över farligt gods och Det moderna samhället har blivit allt mer beroende av ämnen som när kontrollen över dem förloras, hotar människan och hennes miljö. Denna situation är naturligtvis oacceptabel och måste förändras antingen genom att vi drastiskt skär ner vårt beroende av farliga kemikalier eller också att vi förbättrar säkerheten vid deras hantering. Det bästa skyddet uppnås genom ökade kunskaper om de farliga ämnen vi använder och då inte bara om deras kemiska sammansättning och andra tekniska data, utan framför allt kunskap om deras praktiska användande. Vi måste känna till hur stora mängder som förbrukas, var de finns, hur och när de hanteras och transporter samt vilka risker ämnena kan medföra för omgivningen. Det finns tyvärr sparsamt med statistik om transporter med farligt gods på järnväg. Däremot kontrolleras samma transporter på landsväg på ett helt annat sätt. Jag anser detta vara oacceptabelt och föreslår att berörda myndigheter skall föra en noggrann statistik över alla transporter med farligt gods oavsett färdsätt. Vid planeringen av räddningstjänsten, t. ex. utrustning och personal, tar räddningstjänstorganisationen hänsyn till arten och omfattningen av de olyckor som kan förekomma. Faktiska olyckor händer lyckligtvis relativt sällan. Därför blir planläggningen osäker om det inte finns statistik på transporterad mängd kemikalier och typ. Dessutom saknas det löpande statistik över kemikalieolyckor i . Det är mycket viktigt för planläggningen att de faktiska olyckorna registreras och att man har möjligheter att dra erfarenheter av dessa. Därför är det också helt oacceptabelt att ingen löpande statistik förs över kemikalieolyckorna i . Jag föreslår att berörda myndigheter får i uppdrag att föra en löpande statistik över de kemikalieolyckor som inträffar i . Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statistik över farligt gods och kemikalieolyckor i .
mot · GB02Fö503 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö503 av m. fl. (s) om räddningstjänsten i glesbygd I glesbygd är räddningstjänstens möjligheter till en snabb och slagkraftig räddningsinsats starkt begränsade, främst beroende på långa körvägar och relativt små resurser. Ofta inträffar dödsbränder, där de långa avstånden till räddningstjänsten kan anses vara orsaken. Dessa problem kan antas tillta . utformning innebär bl. a. att äldre och sjuka människor i ökad utsträckning ska komma att vistas i hemmet. Situationen måste förbättras för de människor som bor i glesbygd. borde därför få i uppdrag att göra en analys av situationen och komma med förslag till förbättringar. Följande aspekter bör beaktas i en sådan analys: - Behovet av speciella informationsinsatser till glesbygdsbor - Olika tekniska larmanordningar, grannar emellan - Teknisk utveckling och forskning krävs i risksituationer inom glesbygd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att förbättra räddningstjänsten i glesbygd. () () 1* 1987/88.
mot · GB02Fö504 · 1988-01-15 00:00:00 — om skärpta utbildningskrav för utförande av transporter av farligt gods Antalet trafikolyckor vid transporter av farligt gods har en tendens att öka. Konsekvenserna vid dessa olyckor kan bli mycket ödesdigra - ja, t. o. m. innebära oerhörda katastrofer. Det har vi blivit påminda om vid ett flertal tillfällen (Herbom - , Prestön - , m. fl. Att antalet trafikolyckor i sin helhet ökat är till stor del en följd av ökad trafikrytm och stress. Dessa faktorer måste följaktligen också ligga till grund för tankbilsolyckorna i hög grad. Det får emellertid betydligt allvarligare konsekvenser om lasten består av miljöfarligt gods än om den består av mjölk, grus etc. - om olyckan är framme. Hur ska man då kunna eliminera antalet olyckor? Jo, ett sätt är att ge bättre utbildning för uppdraget. Det kan inte uteslutas att en del av de olyckor som inträffat skulle ha blivit mindre omfattande om föraren hade haft bättre utbildning för uppdraget. Därmed inte sagt att yrkeschaufförer inte är bra bilförare - tvärtom - men med större kännedom om lastens innehåll och eventuella konsekvenser vid en olycka torde också ansvaret, försiktigheten bli annorlunda. Det är av stor vikt att förarna har vetskap om vilka risker som föreligger vid en eventuell olycka. Vilken utbildning krävs då för att köra en tankbil med släp, fullastad med t. ex. frätande syror? Körkortsbehörighet (krav för samtliga oavsett lastens innehåll) för framförandet av fordonet samt ett ADR-intyg. Detta ADR-intyg erhålles efter en utbildning/information som omfattar max . I praktiken är utbildningen oftast kortare och genomförs vanligen i cirkelform. Någon fortlöpande utbildning förekommer inte - trots att t. ex. skyltar och bestämmelser, såväl internationella som nationella, ständigt förändras och förnyas. I ADR-bestämmelserna (LFG 1985:1) - de allmänna bestämmelserna marginal-nr 10 315 (2) - står: genom påskrifter på intyget, gjorda av den behöriga myndigheten eller av denna utsett organ, skall fordonsföraren kunna visa att han med godkänt resultat deltagit i repetitionsutbildning.... Någon sådan repetitionsutbildning är ännu icke planerad, ej heller hur utbildningen skall genomföras. Omsättningen på chaufförer är mycket stor. Dessutom är det i huvudsak mycket unga människor som söker sig till chaufförsyrket. bidrar också till vikten av att utbildningsfrågorna och kraven förstärks vid Mot. 1987/88 transporter och då framför allt med farligt gods i bagaget. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att utbildning vid transporter med farligt gods bör ses över och förstärkas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att regelbunden fortutbildning skall ske för dem som utför transporter av farligt gods, i första hand i tank och bulk.
mot · GB02Fö506 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö506 av m. fl. (m) om lokaliseringen av civilbefälhavarens i södra civilområdet kansli för södra civilområdet är stationerat i medan militärbefälhavarens stab i södra militärområdet är placerad i . Kontakterna mellan civilbefälhavarens kanslier och militärbefälhavarnas staber är betydande. För civilbefälhavarens kansli utgör kontakterna med militärbefälsstaben den allt övervägande delen av de externa kontakterna. I betänkandet Högre regional ledning (SOU 1978:77) framfördes flera argument för att lokalisera civilbefälhavarens kansli och militärbefälhavarens stab till samma ort: Milostab och CB-kansli är inte bara samgrupperade i krig utan kan också betraktas som integrerade delar i en totalförsvarsstab. En gemensam lokaliseringsort i fred underlättar krigsplanläggning, mobiliseringsförberedelser, övergång till krigsorganisation och verksamheten i krig. Vid lokalisering till samma ort kommer också personkännedomen att förbättras. MB och CB förbereder och genomför gemensamt ledningsövningar dels för milostab och CB-kansli, dels med fostaber/länsstyrelser. Förberedelser för dessa övningar underlättas. Möjligheterna för CB-kansliet att tidigt kunna medverka i den militära planeringen och påverka denna förbättras. Förutsättningarna för att den militära och den civila krigsplanläggningen skall kunna samordnas ökar härigenom. Detta underlättar också för CB att inrikta och samordna den civila totalförsvarsplaneringen inom civilområdet. Den sistnämnda faktorns betydelse ökar om CB ges de ökade uppgifter som vi föreslår. MB:s samarbete med de civila totalförsvarsmyndighetema underlättas vilket ökar i betydelse i takt med försvarsmaktens ökade beroende av samhällets civila resurser. CB-kansliet har givetvis ett stort behov av att samarbeta även med övriga civila totalförsvarsmyndigheter. Planeringsgrunden för verksamheten inom milo/civo tas dock fram av MB och CB gemensamt. Järnvägsbefälhavaren m. fl. regionala chefer kan därför i detta avseende betraktas som verkställande. Vi anser således att behovet av samverkan är störst mellan MB och CB och att denna samverkan också är av grundläggande betydelse. Mot den bakgrunden anser vi att principen bör vara att milostab och CB-kansli lokaliseras till samma ort. Däremot bör en lokalisering till samma byggnad undvikas för att understryka dels kansliets fristående ställning, dels kravet på att en väl fungerande samverkan mellan kansli och milostab inte får ersätta 1987/88 FÖ506 Vi är medvetna om att tidigare avstyrkt motsvarande motioner från oss. Med tanke på de starka sakliga skäl som talar till förmån för bifall till motionen hemställer vi att beslutar att civilbefälhavarens kansli för södra civilområdet skall stationeras i . Med hänsyn till storleken på milostab resp. CB-kansli är det naturligt att kansliet flyttar till milostabens lokaliseringsort. Genom en lokalisering av civilbefälhavarens kansli till uppnås en samlokalisering med militärbefälsstaben. Kansliet kommer dessutom att ligga mera centralt inom civilområdet, vilket underlättar kontakterna med kommuner, landsting och näringsliv i övrigt. () ()
mot · GB02Fö507 · 1988-01-19 00:00:00 — om särskilda åtgärder till förebyggande av översvämningskatastrofer i 1987/88 FÖ507512 har återkommande problem med översvämningar vid höga flöden. har alltsedan vårfloden verkat för att få ett förbättrat programmaterial för flödesbestämningar i länet. För att kunna åstadkomma bättre prognoser och därmed ge förvarning och vidta lämpliga åtgärder inleddes /87 ett arbete för att förbättra kunskaperna om vattenflödet i länets älvar. Arbetet finansieras av och utförs huvudsakligen av . anser sig nu inte ha resurser för att kunna fullfölja det arbete som inleddes förra budgetåret och har därför avslagit ansökningen för /88. Detta är djupt olyckligt. Att inte fullfölja ett så angeläget projekt som dessutom inletts är enligt vår uppfattning slöseri med resurser och innebär dessutom stor risk för att lika omfattande materiella och personliga skador skall behöva riskeras framöver som vid de senaste årens översvämningar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av särskilda åtgärder för att förebygga översvämningskatastrofer i . () () () Axel () () 1 1987/88.3 sami.
mot · GB02Fö508 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö508 av Per () om ett forskningsprogram för räddningstjänst m. m. För en effektiv och rationell förebyggande räddningstjänst och anslutande verksamheter är det av stor vikt att kunna utföra denna med stöd av rön och beprövade erfarenheter från forsknings- och utvecklingsverksamhet m. m. Denna grundläggande forsknings- och utvecklingsverksamhet förekommer i i huvudsak inom väl sektoriserade verksamhetsgrenar. Detta medför att någon samlad bedömning inte kommer till stånd av olika komponenter och verksamheter m. m. sammansatta i kompletta system och där människans och andra förhållandens inverkan tas med. För den mera administrativa hanteringen finns modeller som med ett svenskt begrepp brukar kallas för riskhantering. Vad som saknas är ett svenskt forskningsprogram som omfattar bl. a. detta område. Ett allmänt säkerhetsforskningsprogram skulle effektivt kunna bidra till en framgångsrik verksamhet som är såväl skadeförebyggande som skadebegränsande. bör därför hos regeringen begära förslag om att det på lämpligt sätt inrättas ett forskningsprogram för de säkerhetsfrågor som ovan angetts. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förslag om ett forskningsprogram m.m. för det allmänna säkerhetsområdet.
mot · GB02Fö509 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö509 av m. fl. (s) om skyddsrum Enligt nu gällande försvarsbeslut erhöll skyddsrumsproduktionen en annan inriktning bl. a. för att det skulle ta alltför att med tidigare produktionsinriktning lösa brister på skyddsrum. Den nya inriktningen innebär att skyddsrumsproduktionen skall styras till de mest utsatta områdena i skyddsrumsorterna. Dessutom skall särskilda åtgärder vidtas för att minska bristerna i framför allt de tre storstadslänens innerområden, genom att öka takten på att utföra skyddsrum i befintlig bebyggelse, tunnlar m. m. Med särskilt utsatta områden menas att vissa militära bekämpningsmål finns i omedelbar närhet (inom 200 m från punktmål och 800 m från ytmål). Vid bedömningen av bekämpningsmål togs ingen hänsyn till befolkningskoncentrationen eller till att olika typer av industrier kan utgöra intressanta anfallsmål. Synen på vad som kan vara bekämpningsmål har förändrats ett flertal gånger efter . Detta gäller även andra taktiska regler som styr civilförsvarsverksamheten. Skyddsrumsproduktionen är en mycket långsiktig investering (). Under en så lång tidsrymd kommer med all sannolikhet synen på vad som är anfallsmål avsevärt att förändras. Detta gäller också de taktiska regler som styr civilförsvarsverksamheten i övrigt. Förhållandet att använda de taktiska regler som ligger till grund för operativa beslut vid ett visst tillfälle för styrning av skyddsrumsproduktionen innebär att nya brister av skyddsrum skapas. beslut att undanta de 14 största städernas innerområden är ett exempel på vad sådana beslut kan medföra. gällande inriktning innebär att många i krig samhällsviktiga verksamheter byggs utan skyddsrum eftersom dessa är belägna utanför de mest utsatta områdena med nuvarande målanalys som grund. Exempelvis uppförs barnstugor i tätbebyggda områden utan skyddsrum, vilket medför att kommunerna måste planera för att flytta delar av barnomsorgen långt från de områden där befolkningen har sina bostäder. Många andra samhällsviktiga verksamheter som behövs för försörjning av befolkningen och det militära försvaret kommer också att sakna skydd, trots att dessa verksamheter måste utnyttjas i krig utan möjlighet att flytta. Från regionalpolitisk synpunkt är skyddsrumsanslagen ett bra instrument att utnyttja för att minska obalansen i de olika regionerna. Försvarsbeslutet innebar i stället att denna obalans accentuerades ytterligare. ning inom byggnadssektorn som kommer att råda i storstadsområdena har medfört att kostnaderna för bristtäckningen stiger snabbt, vilket i sin tur medför att tillgången på medel ytterligare reduceras i övriga landet. Skyddsrum bör utföras i anslutning till nybyggnad i skyddsrumsorternas tätbebyggda områden och för samhällsviktiga verksamheter som måste fortsätta sin verksamhet i krig. Regional hänsyn och kostnadsnivåer bör också vägas in vid styrning av skyddsrumsproduktionen i befintlig bebyggelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av skyddsrum. () () () Axel () 1987/88 F5509
mot · GB02Fö510 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö510 av och () om förbättrad säkerhet vid miljöfarliga transporter Transporter av farligt gods, giftiga vätskor och gaser innebär alltid stora miljörisker. I särskilt hög grad gäller det landsvägstransporter som måste ske genom tätbebyggda områden. Genom s. k. vägvalsstyrning kan man i många fall undvika direkt genomfart i städer och tätorter men den möjligheten står inte till buds överallt. Vägarna ligger ju där de gör och förbifarter eller alternativa vägar av den storlek och standard som behövs finns ofta inte. Vi anser det utomordentligt viktigt att i resp. kommun är väl informerad när transporter med miljöfarligt innehåll skall passera. gäller följande föreskrifter: Med transporten skall finnas rapporteringskort och transportkort. Dessa anger vad lasten innehåller och hur man skall förfara vid eventuell olycka. Dessutom skall fordonet vara skyltat så att lasten kan identifieras. som rycker ut till en olycksplats vet alltså först när man kommer till olycksplatsen vilka ämnen man har att göra med. är det dessutom omöjligt på grund av brand, explosionsrisk etc. att komma åt handlingarna i bilen. inför modern datorteknik både centralt på och lokalt ute i kommunerna - ja t.o.m. i bilarna skall informationen väsentligt kunna förbättras med ökad säkerhet som följd. Inom pågår ett arbete med att upprätta en central informationsbank som skall kunna tillgodose krav på information vid transporter av farligt gods. Arbetet är inriktat på att samla allmän information bl. a. om kemiska produkter och omhändertagande vid eventuell olycka. Tanken är att räddningsinformation som finns spridd skall samlas på ett ställe och finnas tillgänglig för alla räddningskårer som en slags handbok. Fullt utbyggd bör enligt vår uppfattning informationsbank även innehålla aktuell information om farliga transporter. I syfte att öka beredskapen till snabbt och effektivt omhändertagande om en olycka med miljöfarlig last skulle inträffa föreslås att man i pågående arbete eller på annat sätt som regeringen finner lämpligt, undersöker möjligheten att registrera och vidarebefordra aktuell information om färdväg, tidplan, innehåll och bekämpningsmetod till i kommunerna utmed färdvägen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrad säkerhet vid miljöfarliga transporter. () () 1987/88 FÖ510
mot · GB02Fö511 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö511 av m. fl. om en parlamentarisk sårbarhetsberedning, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:K412 hemställs 1. att hos regeringen begär att en parlamentarisk sårbarhetsberedning tillsätts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om parlamentarisk medverkan i datautvecklingsarbetet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om decentralisering av dataregistren. () () () () () () ()