mot · GB02Fi207 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi207 av m. fl. (vpk) om utbyggnad av förnyelsefonderna Det har varit ett riktigt grepp att satsa på förnyelsefonder och därmed på utbildning, forskning och utveckling genom att använda en del av företagens vinster för detta ändamål. Avsättningen till förnyelsefonder uppgick till 5 149 milj. kr. fördelade på 6 375 företag. Av dessa företag har 1 866 tömt sina konton . fanns totalt 1 858 milj. kr. kvar av de inbetalade medlen till . Av de använda medlen har använts till utbildning, till forskning och till utveckling. Ett problem med nuvarande förnyelsefonder är att det i huvudsak är anställda i vinstrika företag som har kunnat tillgodogöra sig fonderna, medan anställda i lågvinstföretag inte i samma grad har kunnat tillgodogöra sig förnyelsefondernas möjligheter. Förnyelsefondernas fondering har skett vinster i företagen. Det har varit en engångsavsättning. av vinsten har satts in på förnyelsekontot i när vinsten i företaget uppgått till . Uttagen till utbildning, forskning och utveckling har bara fått göras om en huvudpart av de fackliga organisationerna godkänt detta. Vpk föreslår en utbyggnad av förnyelsefonderna. Av 1987 och vinst bör en ny avsättning till förnyelsefonder ske. Till skillnad från den nuvarande avsättningen bör den sättas in i en gemensam fond som inte är företagsanknuten. Fondens medel skall användas i första hand till dem som med nuvarande förnyelsefondsystem hamnat utanför; de i lågvinstföretag och offentliga sektorn. skall vara sammansatt med en majoritet för de fackliga organisationerna. Fondstyrelsens uppgift skall vara att styra medel till olika verksamheter för utbildning, forskning och utveckling. Fondens viktigaste uppgift är att styra medel till en bred teknisk-humanistisk vuxenutbildning. Medel från fonden kan sedan ges för forskning och utbildning både till företag och myndigheter. Av fondens medel bör ca hälften användas för teknisk-humanistisk vuxenutbildning. Förnyelsefondens syfte måste utvidgas. Utbildningen måste ha en bred inriktning så att det inte sker en ytterligare uppdelning på arbetsmarknaden mellan dem som kan tillgodogöra sig den nya utvecklingen och andra som Mot. får mindre kvalificerade, mindre intressanta arbetsuppgifter. Många inom arbetslivet har bakom sig en kortvarig skolgång. De som en gång lämnat skolan brukar vanligtvis ej heller senare i livet ta del av samhällets utbildningsresurser. Det finns klara samband mellan skolbakgrund och arbetslöshet. Kort sagt: en dålig skolutbildning ger sämre möjligheter att ta tillvara de rättigheter man har, det ger sämre möjligheter att påverka samhällsutvecklingen och ovanpå allt ökad arbetslöshet. Det är därför ur demokratisk synvinkel mycket viktigt att alla med kort skolgång får möjligheter att komplettera sin bristfälliga utbildning. Ökad vuxenutbildning är också motiverad utifrån den snabba tekniska utvecklingen. Kunskap om den nya tekniken måste ges till så många som möjligt. Denna kunskap skall inte få bli ett privilegium för några få tekniker och ingenjörer. Detta är viktigt inte minst ur demokratisk synvinkel. Den som har kunskap om den nya tekniken är också den som har den största möjligheten att påverka hur tekniken skall användas och utformas. Vpk föreslår därför att alla som har mindre än skolgång får rätt till 1 vuxenutbildning. Utbildningen skall innehålla allmän utbildning, utbildning om data och teknik smt facklig partsutbildning kring den nya tekniken. Hela samhället har ett avgörande ansvar för hur vinsterna i företagen används. Allt för stor del av vinsterna har gått till spekulation och utlandsinvesteringar. Vinsterna skall i större utsträckning investeras i ökad kunskap hos alla, forskning och utveckling. Därför är idén med förnyelsefonder riktig. Enbart förnyelsefondernas existens är ett uttryck för hur fel kapitalet använt sina vinster. Investeringarna har varit alltför kortsiktiga. De har ingått i SAF:s arbetsorganisationsmodeller, där merparten av de arbetande utarmats på sin yrkeskunskap och sitt människovärde medan några få har kunnat tillgodogöra sig ny kunskap och utvecklande arbetsuppgifter. En teknisk-humanistisk utbildning i förening med en arbetsorganisation där det mänskliga arbetet sätts i centrum kommer att innebära ett arbetsliv, där alla arbetares erfarenhet och initiativförmåga tillgodogörs. Det innebär en kvalitetshöjning som kommer att ha stor betydelse för hela samhället och inte minst kommer klass- och kunskapsklyftor att minska. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om en utbyggnad av förnyelsefonderna med avsättningar baserade på företagens vinster och 1988 enligt de riktlinjer som anges i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag till en teknisk-huma- Mot. nistisk vuxenutbildning finansierad genom en utbyggnad av förnyel- Fi207 (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)