ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub269 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub269 av () om teckenspråksutbildningen Verksamheten med rikstolktjänst permanentades 1 juli 1987.1 årets budget fördubblas anslaget. Ändå är möjligheterna för döva att kommunicera med andra genom teckenspråks tolk alltför små. Det grundläggande problemet är att det finns för få utbildade teckenspråkstolkar. Fler utbildningsplatser för teckenspråkstolkar krävs. I specialskolorna för döva undervisas barnen ofta av lärare som inte är speciellt kunniga i teckenspråk. Barnens hela skolundervisning blir därför lidande och bristfällig. Bristen på utbildade teckenspråkstolkar och lärare, kunniga i teckenspråk på specialskolorna, påverkas också av att det finns för få teckenspråkslärare som kan undervisa i teckenspråk. Den stora bristen på teckenspråkslärare måste avhjälpas genom att tjänster inrättas och att utbildningen av lärarna får nödvändiga resurser. Striden om teckenspråkets ställning har varit mycket hård. Det är en av orsakerna till att samhället inte tidigare ställt nödvändiga resurser till teckenspråkets utveckling. är teckenspråket erkänt som ett språk. Det är synnerligen angeläget att en satsning på teckenspråket görs. Döva barn får fortfarande inte den undervisning och den språkutveckling som de har rätt till. Det leder till att de döva barnen blir än mer handikappade än de skulle behöva vara. Döva vuxna har svårt att delta i samhällets ordinarie verksamhet, när språkförståelsen är dålig och när det är så svårt att få hjälp med teckenspråkstolkning. En satsning på teckenspråket är därför en synnerligen viktig åtgärd för att förbättra dövas hela livssituation. I budgetpropositionen under punkten G.5 föreslås ett anslag på som ersättning till från för texttelefoner och vanliga telefoner. I Kultur åt alla togs upp debatten om att varje samhällsgren i princip skall svara för den handikappanpassning som krävs av det utbud som ges. är det dock över den sociala budgeten som medel ska anslås för att döva ska kunna ha telefon. Det borde vara rimligt att den merkostnad texttelefoner och förmedlingstjänster innebär slås ut på alla abonnenter. Den summa som ger till det affärsdrivande verket skulle i stället kunna användas för att på olika sätt stärka teckenspråket. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en satsning på teckenspråket, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betalningsansvar för televerket.1] 1987/88 Ub269 11987/88: So239
mot · GB02Ub270 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub270 av () om skolans datautbildning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: Fi411 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de humanistiska och estetiska ämnenas företräde i skolan framför datorerna.
mot · GB02Ub273 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub273 av m. fl. (c) om svenska för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sf517 hemställs att som sin mening hos regeringen begär förslag om svenska för invandrare enligt vad som i motionen anförts. () () () () () (c) () () () () ()
mot · GB02Ub274 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub274 av m. fl. (c) om bidragen till studieförbunden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr242 hemställs att till C 4. Bidrag till studieförbund m. m. anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag på 1 . varvid förhöjningen tillförs delanslag 2. Bidrag till kulturverksamhet. () (c) () () () () ()
mot · GB02Ub275 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub275 av m. fl. (m) om utvärderingen av utländska examina, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sf518 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att UHÄ:s utvärdering av utländska examina och yrkesutbildningar bör intensifieras. () () () () (m) () () () () ()
mot · GB02Ub276 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub276 av m. fl. (m) om utbildning för handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sf273 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att bör ägna de handikappades utbildningsfrågor ökad uppmärksamhet och att det inom styrelsen bör finnas en sammanhållen enhet härför, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att undervisningen för döva bör förbättras på sätt som i motionen angetts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av undervisning om bl. a. utvecklingsstörning i vårdyrkesutbildningarna. () () () () () () ()
mot · GB02Ub277 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub277 är en ettårig konstnärlig grundutbildning med goda resultat. En utvärdering av visar att kvaliteten på undervisningen är hög. Det framgår bl. a. av att många av dem som studerat vid skolan sedan har antagits vid högre läroanstalter där konkurrensen är stor. Av de 30 elever som under skolans två första år varit inskrivna vid den ettåriga grundkursen har t. ex. sju antagits till Konstindustriskolan. a. på grund av att skolan inte haft statsbidrag har man tvingats begränsa antalet elevplatser till 16. Inför /88 hade man ett stort antal sökande och studerar 25 elever vid skolan. Fem lärare är engagerade, alla yrkesmässigt verksamma konstnärer och erfarna pedagoger. /87 står under statlig tillsyn. Verksamheten bedrivs enligt den fastställda läroplanen och undervisningen sker på gymnasial nivå. Skolan kompletterar på ett utmärkt sätt undervisningen inom det allmänna skolväsendet och bör därför bara berättigad till statsbidrag. Detta tillstyrks också av såväl länsskolnämnden som . I budgetbilaga skriver föredragande statsråd att han avser återkomma till regeringen när det gäller statsbidrag till . En sådan fördröjning är onödig. som SÖ föreslår att skolan skall få statsbidrag redovisar man att förslaget ryms inom befintlig ram. Det är ingen tvekan om att skolan fyller ett väsentligt behov. arbetar man under mycket knappa ekonomiska villkor som utgör ett hot mot skolans existens. Statsbidrag krävs för att säkerställa en varaktig etablering av en intressant konstutbildning. Med hänvisning till vad jag anfört ovan hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till .
mot · GB02Ub279 · 1988-01-25 00:00:00 — av m. fl. (fp) om undervisningen i svenska för invandrare Efter larmrapporter om att det nuvarande systemet för beräkning av statsbidrag till svenskundervisning för invandrare, sfi, inte fungerade med hänsyn till det förändrade läget med kraftigt ökande antal asylsökande, behandlade utbildningsutskottet frågan . Utskottets överväganden och förslag behandlades i UbU 1987/88:8 och utmynnade i ett tillkännagivande om dels ett förändrat statsbidragssystem, dels fördelningen av resurser till påbyggnadsundervisningen. I budgetpropositionen föreslås nu ett nytt statsbidragssystem för grund-sfi. Några justeringar görs emellertid inte när det gäller påbyggnads-sfi, trots att utskottet genom formuleringar som och om möjligt redan i samband med anslagsberäkningarna för /89 underströk frågans brådskande och angelägna natur. Inför utskottsbehandlingen inhämtades informationer dels från , dels från ett flertal organisationer, såväl som studieförbund. När det gällde bedömningen av den gällande fördelningen av påbyggnadstimmar mellan AMU och studieförbunden var informationerna helt samstämda. Procentsatserna till AMU och till studieförbunden stämde inte alls med hur sfi-berättigade sökte sig till påbyggnadsutbildning. Snarare bedömde man att det så att verkligheten låg närmre den omvända fördelningen. Vi har förståelse för att man i kan behöva än till presentationen av budgetpropositionen på sig för att utreda den ideala fördelningen mellan AMU och studieförbunden. Emellertid borde det varit möjligt att redan nu göra en temporär justering för att lindra de utomordentligt svåra problem som utbildningsanordnarna brottas med när det gäller påbyggnadsundervisningen. är det ändå invandrarna som drabbas. Vi föreslår därför att man för nästa budgetår fastställer procentfördelningen så att AMU och studieförbunden tilldelas var av resurserna till påbyggnads-sfi. Vi anser också att någon tillfällig förändring borde göras när det gäller fördelningsnyckeln för timmar till påbyggnads-sfi mellan de olika studieförbunden. I och med att det är de tre föregående årens undervisningsvolym som bestämmer varje studieförbunds tilldelning så motverkar det kommunernas goda intentioner och försök att erbjuda de emottagna flyktingarna 1 1987/88.3 sami. den undervisning de har rätt till. Vi anser därför att bör uppdraga åt regeringen att utarbeta förslag till temporär lösning för /89. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att beslutar att fördelningen av timmar till påbyggnadssfi skall göras till vardera AMU och studieförbunden för /89, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en temporär förändring av fördelningen av timmar till påbyggnads-sfi mellan studieförbunden. () () 1987/88 Ub279
mot · GB02Ub280 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub280 av och () om mobbning i skolan kan vi i massmedia följa hur mobbning pågår i våra skolor runt om i . Naturligtvis är det de mest tragiska fallen rapporteringen handlar om. Många fall av mobbning är inte tillräckligt intressanta för massmediai bevakning. Men trots det lika kränkande för de drabbade. De mobbades hela liv kan, i värsta fall, ödeläggas. Skolans engagemang och ansvar måste förstärkas. Inget fall av mobbning får accepteras, utan måste med kraft bekämpas. Många skolor har säkert ambitiösa handlingsprogram för att förhindra mobbning. Verksamheterna vid dessa skolor bör dokumenteras och materialet användas som förebild för skolor, vilka inte nått lika långt. Lärare och annan skolpersonal måste erhålla utbildning så att de på ett effektivt sätt kan förhindra mobbning. Elevrådens roll i det förebyggande arbetet förstärks i form av aktiv medverkan. Inom elevråden väljs exempelvis skyddsombud. Dessa skall tillsammans med skolledningen förhindra mobbning. Fördelen skulle vara att åtgärder kan sättas in . Klasskamrater känner i nästan alla fall av mobbning till detta i ett tidigt skede. Över huvud taget måste skolans samlade resurser, var och en utifrån sina förutsättningar, användas för att förebygga och förhindra mobbning inom skolans verksamhetsområde. Ett fördjupat samarbete mellan föräldrar och Hem och skola-föreningarna måste på skolledningens initiativ komma till stånd. Eleverna måste omgärdas av en skyddslagstiftning i stil med arbetsskyddslagstiftningen. Detta innebär att lagstiftning gällande strikt skadeståndsansvar utarbetas. skall lagstiftningen omfatta hur det straffrättsliga ansvaret fördelas inom skolan. Är skoldirektören ansvarig eller kan rektorn resp. läraren anses vara de som är huvudansvariga? Sjävlfallet skall de ansvariga inom skolförvaltningen kunna dömas enligt samma principer som arbetsgivare i arbetsskyddslagstiftningen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyddslagstiftning för elever i grundskola. () () 1987/88 Ub280
mot · GB02Ub282 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub282 av och () om läromedelsförsörjningen för synskadade elever Rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel för synskadade, RPH-Syn, är inordnat under , , i stället för att vara knutet till Resurscenter. Denna lösning är inte tillfredsställande, eftersom RPH-Syn därigenom går miste om en nära och värdefull kontakt med de pedagoger som arbetar med synskadade elever. Det är inte sällan som både lärare och elever upplever läromedlen för de synskadade så undermåliga att de framställer ett eget material. Trots att RPH-Syn prioriterar insatserna för grund- och gymnasieskolan, räcker inte resurserna till. Även punktskriftsläsande elever får ofta nöja sig med läromedel på kassett. Det gäller även i språk och ekonomi, där annars möjligheten att använda skriftspråk borde utnyttjas i undervisningen. Dessutom händer det att läromedel kommer sent på läsåret, vilket gör det ännu svårare än för seende klasskamrater i en sådan situation att följa studiegången i erforderlig takt. Det är viktigt för synskadade elever att kunna fungera integrerat i skolan och att kunna delta i undervisningen på lika villkor som övriga kamrater. För att verkligen inte utestänga synskadade elever från en med seende kamrater likvärdig utbildning bör en översyn göras för att förbättra läromedelsförsörjningen för synskadade elever. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär att en översyn sker av läromedelsförsörjningen för synskadade elever.
mot · GB02Ub283 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub283 av () om en konsumentskola Livsmedelsfrågor och kostupplysning är frågor som blir alltmer aktuella. Ständigt kommer nya forskningsrön om livsmedel, framställning, förvaring och tillagning. Dessutom uppmärksammas alltmer livsmedlens innehåll och dess inverkan på människokroppen. Hälsofrågorna spelar den viktigaste rollen för såväl enskild individ som för samhället i stort. Det är viktigt att sprida kunskap om prisskillnader, varuutbud och olika sortiment. Information om forskning, testresultat liksom erfarenheter av skilda produkter behöver också nå ut bättre. har dessa frågor en alldeles för undanskymd roll i utbildning. Och inte är det bättre på gymnasienivå, bortsett från den direkta yrkesutbildningen. Skolans hemkunskap behöver bli mera inriktad på matlagning. Det är ett faktum att ungdomarna är dåligt hemmastadda i matlagningskonsten. ökar intresset för hemlagad mat på halv- och helfabrikatens bekostnad. En anledning därtill är säkert oron för okända tillsatsämnen och dess inverkan. De flesta unga män och kvinnor har efter avslutad skolgång behov av en matlagningsutbildning. Många skulle önska att få gå i särskild skola för att lära sig mer om hem, kost och näring och fest. Vi saknar den gamla Lanthushållsskolan. har blivit allt svårare att få elever till men en hushållsskola kunde fyllas direkt, enligt rektorers utsago. Den gamla lanthushållsskolan borde återinföras, breddas, moderniseras och riktas till alla ungdomar. Låt oss gärna kalla denna nya skola Konsumentskolan. Regeringen borde föreslå en rekommendation till landstingen att pröva sådan utbildning. Med anledning av vad sorn ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering av matlagning i grundskole- och gymnasieundervisningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Konsumentskola. 1987/88 Ub283
mot · GB02Ub284 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub284 av och () om utbildningen i teckenspråk I finns ca 150 barn sorn inte har möjligheter att kommunicera med sina föräldrar på föräldrarnas språk - teckenspråket. Därtill kommer ca 600 barn som är syskon till döva barn. Utöver dessa finns också föräldrarna till döva barn. Dessa familjer är en minoritet i det svenska samhället och bör därför få samma möjligheter till språkundervisning som övriga språkliga minoriteter. Språkets betydelse för personlig utveckling och mänsklig kommunikation är väl befäst hos såväl allmänheten som forskare. Språket ger utveckling genom att vi kan uttrycka tankar, känslor och idéer. Genom teckenspråket nås full personlig utveckling och skapas rika mänskliga kontakter. av föräldrarna till ett barn med dövhet/hörselskada behärskar inte själva barnets språk. Hörande föräldrar till döva eller hörselskadade barn känner ofta förtvivlan och ilska när de inte klarar den livsviktiga kommunikationen mellan föräldrar och barn. Hela familjen behöver snabbt kunna tillägna sig barnets språk för att inte barnet skall tvingas växa upp i en torftig miljö på grund av kommunikationsproblemet. På i och Dövas Hus i erbjuds intentivveckor i teckenspråk. Båda intensivveckorna och studiecirklar får föräldrarna ta intiativ till och också stå för kostnaderna. Ersättning för lönebortfall och rätt till tjänstledighet måste kunna erbjudas alla som tillhör familjer med döva eller hörselskadade barn. har fått i uppdrag att kartlägga hur många barn som har döva eller hörselskadade föräldrar som kommunicerar med teckenspråket. I kartläggning vore det av stort värde om också föräldrar och syskon till döva och hörselskadade barn kunde ingå. Efter denna kartläggning bör frågan om språkutbildning för denna minoritetsgrupp kunna få sin lösning. Det svenska kommunikationssamhället ställer sådana krav på människorna att alla måste ha tillgång till god språklig utveckling för att inte hamna vid sidan av välfärdssamhället. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om teckenspråksutbildning för familjer med döva eller hörselskadade barn, 2. att hos regeringen begär att skall kartlägga antalet föräldrar och syskon till döva och hörselskadade barn. () () 1987/88 Ub284
mot · GB02Ub285 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub285 av och () om ämnet maskinskrivning i För såväl lärare i maskinskrivning som för själva ämnet finns stora problem. Maskinskrivningsämnet finns inte med som ämne på den nya grundskollärarlinjen. Grundutbildning och fortbildning för denna lärargrupp är oklar. Ämnet är vidare litet och har en mycket oklar ställning i . Det finns inte heller med bland de ämnen som skall granskas av SÖ. I lgr 80 står maskinskrivning ingår i undervisning därför att maskinskrivning är en vardagsfärdighet som eleverna bör behärska och som de har nytta av i skolan, som enskilda medborgare, i kommande arbete och vid fortsatta studier. I föreskrifter för timplaner står eleverna skall ges färdighetsträning i maskinskrivning i samband med arbetsuppgifter i andra ämnen. I första hand bör träningen förläggas till mellanstadiet. Träning i maskinskrivning kan också väljas som fri aktivitet och/eller ingå som moment i tillvalskurs. Vi vet också att många människor som inte kan skriva maskin beklagar detta. Ämnet maskinskrivning är därför alltför viktigt för att behandlas på detta nonchalanta sätt. Ämnet behöver utvecklas i takt med tidens nya krav. Skrivmaskinen bör betraktas som en dator, som det gäller att kunna hantera på rätt sätt. Statliga medel utgår för anskaffning av datorer. Med obligatorisk datorundervisning är det också nödvändigt att den obligatoriska maskinskrivningsundervisningen får en betydligt starkare ställning med ett fastställt antal timmar för den grundläggande inlärningen. För att rätt kunna använda en dator krävs att man lärt sig hantera tangentbordet. Materialet behövs ute på skolorna och kan ge större utbyte av de studiedagar, som står till de enskilda skolornas förfogande. En samverkan mellan SÖ:s grundskoleavdelning och gymnasieskolavdelning - EM-sektorn - borde komma till stånd. Gymnasieskolavdelningen har stor erfarenhet av ämnet maskinskrivning. Med ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bestämt timantal för ämnet maskinskrivning i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om servicematerial i maskinskrivning. () () 1987/88 Ub285
mot · GB02Ub286 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub286 av och () om lärare i maskinskrivning Av budgetpropositionen framgår att maskinskrivning även kommer att vara en ettämnestjänst. För övriga praktiskt-estetiska ämnen kommer det att finnas olika möjligheter till kombinationer. måste en maskinskrivningslärare undervisa mellan 500 och 1 000 elever ofta i ett flertal skolor för att få full tjänst. Detta är helt orimligt. Det måste därför kunna bli möjligt även för dessa lärare att kombinera maskinskrivning med något av de ämnen som föreslås för övriga ettämneslärare i . Många maskinskrivningslärare har redan på egen hand skaffat sig kompetens för undervisning i ytterligare ett ämne, det gäller främst svenska eller ett främmande språk. Av 619 lärare i maskinskrivning (lärare 20) är 212 obehöriga innevarande läsår, dvs. över en tredjedel (34,). /88 saknar 58 kommuner helt lärare i maskinskrivning. 1134 kommuner finns obehöriga lärare. Med den inställning till ämnet maskinskrivning som visas från ansvarigt håll kan man befara att rekryteringen av behöriga maskinskrivningslärare kommer att ytterligare försvåras. Med anledning av ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna för maskinskrivningslärare att få behörighet i ytterligare ämne.
mot · GB02Ub287 · 1988-01-25 00:00:00 — 1987/88:Ub287 ^ av och () om en internationell linje i gymnasieskolan Mot. I proposition 1987/88:100 bil. 10, s. 81 säger sig föredraganden i likhet med SÖ finna det motiverat att utveckla och förstärka skolans undervisning i internationell förståelse och fredsfrågor. Liknande utsagor om fredsundervisningens betydelse står att finna i tidigare riksdagssammanhang, t. ex. proposition 1986/87:10 bil. 10, s. 86. Vikten av att fredsfrågorna får en starkare ställning i läroplanerna än betonade vi i motion 1986/87:Ub307 och det finns anledning att ytterligare understryka detta. En väl sammanhållen och genomförd undervisning om fred och mänskliga rättigheter är en angelägenhet för många ämnen och alla stadier. Förutom till skolans läroplaner, speciellt Mål och riktlinjer, kan som motiv för en sådan undervisning hänvisas till det förhållandet att de stora överlevnadsfrågorna starkt sysselsätter många barn och ungdomar. ges t. o. m. uttryck för att de unga känner sig svikna av de äldre när det gäller ansvar och engagemang härvidlag. SÖ arbetar med ett regeringsuppdrag att lägga fram ett handlingsprogram för skolans internationalisering. Det får förutsättas att fredsundervisningen utgör en viktig del i detta arbete och att möjligheterna till lokal profilering och intresseval kommer att beaktas. Emellertid torde tiden nu vara mogen att pröva förutsättningarna för en särskild studieväg inom gymnasieskolan med koncentration på internationella frågor. En sådan studieväg kan konstrueras som de estetisk-praktiska linjerna. Utbildningen bör ge en samlad och ämnesövergripande behandling av vår tids stora överlevnadsfrågor såsom krig och fred, mänskliga rättigheter, , miljöhot och internationell ekonomi. Utbildningen bör ge både en global allmänbildning och viss studie- och yrkesförberedelse. Att det bland dagens gymnasieelever finns ett stort intresse för frågor av denna art kan exemplifieras med de s. k. fredstudieveckor, som organisationen för fred anordnat i under terminstid. Flera hundra elever har deltagit i dessa kurser rörande internationella samhällsfrågor med besök och diskussioner hos riksdag, departement, myndigheter, ambassader och internationellt arbetande organisationer. 1 1987188.3 sami. Med hänvisning till vad som ovan framförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en försöksverksamhet i gymnasieskolan skall startas med en internationell linje. () () 1987/88 Ub287