mot · GB02Sf26 · 1988-04-05 00:00:00 — l\ 1 Regeringens förslog [// Å förslog Det införda ungdomsbostadsstödet påverkar i allra högsta grad studenternas ekonomi och får effekter på det studiesociala systemet. Stödet skulle bl. a. vara till för studerande. anser att beslutet om införande av ungdomsbostadsstödet var något märkligt. För det första ligger ungdomens bostadsproblem inte på "efterfrågesidan utan framför allt på utbudssidan. Vad som behövs är omfattande program för att bygga små, billiga lägenheter, inte minst på högskoleorterna, och inte en satsning på dem som har bostad. En viktig uppgift är också att driva en politik för regional balans som minskar trycket på universitetsorternas bostadsmarknad. För det andra skapar ungdomsbostadsstödet enorma marginaleffekter Mot. tillsammans med skatterna och avtrappningsreglerna i studiemedelssyste- Sf26 Sådana marginaleffekter uppstår alltid då flera inkomstprövade bidragssystem läggs ovanpå varandra. En person som ligger över det nuvarande s. k. fribeloppet i studiemedelssystemet och tjänar . på marginalen tappar . i studiebidrag (alltså ej lån), . i skatt samt . Studenten förlorar alltså . i disponibel inkomst för varje extra intjänad tusenlapp - en marginaleffekt på . Detta i ett så lågt inkomstläge som ca . anser detta oacceptabelt. Regeringen försöker nu lindra problemen genom att se till att studiemedelstagare som bor i studentlägenhet i praktiken kommer att ställas utanför. Det sker genom en höjning av hyresgränsen. Det är dock av de högskolestuderande som bor i studentrum. Förslaget kommer med andra ord att minska problemen högst måttligt. För det tredje medför det nuvarande ungdomsbostadsstödet orimliga effekter för dem som flyttar ihop. Att flytta ihop innebär ett kraftigt minskat sammanlagt bostadsstöd. För det fjärde utgår stödet endast till ungdomar . En tredjedel av samtliga studerande är . Bostadsstödet skapar med andra ord stora orättvisor mellan studerande i olika åldrar. För det femte beslutas bostadsstödet av kommunerna. De skall också finansiera hälften av stödet. Två tredjedelar av studenterna finns i , Dessa kommuner har sagt nej till att införa bostadsbidraget. Där är också bostadskostnaderna relativt höga. Stödet kommer att medföra stora orättvisor mellan studenter på olika högskoleorter. För det sjätte kommer sannolikt kommuner som förvaltar studentlägenheter att kraftigt höja sina hyror då studenternas köpkraft ökar. Alla erfarenheter av bostadsbidrag visar på liknande effekter. För det sjunde bygger ungdomsbostadsstödet in ungdomar i en alltför hög boendekostnad. Då stödet inte längre utgår efter resp. efter att studierna avslutats kommer vissa personer att tvingas flytta. Särlösningar på detta vis för enbart ungdomar är aldrig lyckade. anser att ungdomsbostadsstödet har så många nackdelar att det bör avskaffas. Pengarna bör i stället satsas på att bygga små, billiga lägenheter och/eller ett förstärkt studiemedelssystem. I en särskild motion yrkar avslag på regeringens förslag i denna del. uppbär 160 000 studerande studiemedel. Långt ifrån alla studerar dock på heltid och skulle därmed inte vara berättigade till studiemedel. motsvarar de utbetalade studiemedlen 110 000 fulla studiemedel. Med genomsnittliga ferieinkomster kommer den studerande med vårt förslag att uppbära en bidragsdel efter skatt som är ca . högre än den regeringen föreslår. Det innebär att kostnaderna för lönedelen är drygt 400 milj. kr. högre än regeringens, förutsatt att regeringen gör en indragning från kommunerna motsvarande deras ökade skatteintäkter. Då vårt system inte medför samma behov av framtida avskrivningar av Mot. 1987/88 studieskulder är dock den verkliga kostnaden väsentligt lägre. Vi uppskattar $f26 den till ca 200 milj. kr. Vi har då beaktat att räntesubventionerna i studiemedelssystemet (hälften av räntorna) minskar . är den utestående studieskulden , vilket skulle generera räntesubventioner på ca 1,5 miljarder. Med vårt system skulle dessa minska med över en halv miljard. Dessa siffror är osäkra och ligger framför allt långt in . Med stöd av ovanstående hemställer vi 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om mål och inriktning av studiemedelssystemet, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag till nytt studiemedelssystem i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om bibehållandet av barnstödet i studiemedelssystemet, 4. att beslutar ge regeringen till känna vad som anförts om användande av begreppet taxerad inkomst inom återbetalningssystemet. () (c) () () () () ()