ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk407 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk407 egen tillverkning av hemslöjd Regeringen uppger att den fäster stor vikt vid projektet 90 eftersom det är av stor betydelse att landsbygden hålls levande. Projektet 90 borde också kunna leda till ett och annat positivt för landsbygdens befolkning. Riksdag och regering har goda möjligheter att utan egentlig kostnad för stat och kommun åstadkomma detta genom vissa ändringar i beskattningen. Hemslöjd och försäljning av sådana artiklar skulle kunna utvecklas till en omfattande verksamhet över hela den svenska landsbygden. Praktiskt taget överallt i vårt land finns en hemslöjdstradition. Men på många håll riskerar den att gå förlorad. Därmed mister vi en väsentlig del av det svenska kulturarvet! Skatten tar för mycket Orsaken är att de flesta landsbygdsbor som diskuterar hemslöjden som ett sysselsättningskomplement anser att det lönar sig inte - skatten tar för mycket. Så resoneras det bl. a. i där hemslöjdstraditionen i många bygder håller på att dö ut. Hemslöjdsverksamhetens framtid är således en skattefråga. Stat och kommun får ganska ringa skatteinkomster från hemslöjdsverksamhet i form av binäring. Följaktligen skulle en viss skattebefrielse inte medföra något skattebortfall. Om skattefriheten utformades som ett skattefritt grundbelopp (i likhet med lagen om viss skattefri försäljning av vilda bär och svamp) - förslagsvis upp till ett halvt basbelopp, dvs. - skulle hemslöjdandet alldeles säkert vakna till liv runt om i vårt land. I stället för att skatta bort hälften eller mera av hemslöjdsinkomsten skulle hemslöjdaren få behålla varenda krona upp till noga räknat 12900 i arbetsinkomst. Självfallet skulle en sådan skattefrihet stimulera till verksamhet. Vinst för hela samhället Det är omöjligt att förutse omfattningen vid en sådan sti 1 1987/88. Det står emellertid klart att varje form av inkomstgivande sysselsättning på landsbygden motverkar den bekymmersamma avfolkningen. Därmed vore varje utnyttjat skattefritt grundbelopp en vinst för hela vårt samhälle. Många hemslöjdare skulle sannolikt själva kunna sälja sina alster direkt till kunder. Den semesterfirande familjen är i likhet med den utländska turisten oftast starkt benägen att köpa souvenirer i form av hemslöjd. Det räcker med den lilla skylten Hemslöjd vid vägkanten för att marknadsföra på landsbygden. Hemslöjdsförsäljning genom butik och annan handel står till buds. Skulle hemmamarknaden mättas finns exportmarknaden. importeras Sverigesouvenirer från bl. a. där tillverkning sker. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av ett skattefritt grundbelopp för inkomster från egen tillverkning av hemslöjdsalster. 1987/88 Sk407
mot · GB02Sk408 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk408 av m. fl. (s) om företagens avdragsrätt för inköp av böcker till arbetsplatsbibliotek behandlade vissa lagändringar avseende beskattning av personalförmåner. I enlighet med skatteutskottets förslag medgavs generösare avdragsregler för arbetsgivarstödd motionsverksamhet. Diskussionen i kammaren och reservationerna handlade om vitt skilda förmåner, från kaffekuponger, minnesgåvor, ekiperingsbidrag och bostadsförmåner till motionsverksamhet. Såvitt vi kunnat finna finns ingenstans frågan om företagens stöd till arbetsplatsbibliotek upptagen. Det måste dock anses som en lika värdefull personalförmån att ha tillgång till ett arbetsplatsbibliotek som till en motionshall. För många anställda med obekväma arbetstider och andra hinder för sin kulturaktivitet kan möjligheterna att låna böcker på arbetet vara en klar arbetsmiljöförbättring. När de anställda har bildat en biblioteksförening har bidrag från företaget till denna förening varit avdragsgill för företaget. Det får då antas att avdragsrätt föreligger också för det fall då ett företag köper in böcker till företagets arbetsplatsbibliotek, även om någon biblioteksförening inte finns, förutsatt att i första hand är avsett för de anställdas trivsel. Konstruktioner vars huvudsakliga syfte är att möjliggöra för företagets ägare att göra ekonomiskt fördelaktiga bokinköp, för egen del kan naturligtvis inte medges avdragsrätt. Vanligen handhar kommunbiblioteken bokservicen till arbetsplatsbiblioteken ute på företagen. Om ett företag anslår en viss summa till kommunens bibliotek för bokinköp till sitt arbetsplatsbibliotek bör detta belopp vara avdragsgillt för företaget. Kommunen får då ett bidrag till bokinköp, och företagets anställda får möjlighet att låna böckerna på arbetsplatsen. Det är av värde att inte oklarhet råder beträffande avdragsreglerna i dessa fall. Många företag satsar betydande summor på olika fysiska aktiviteter för de anställda. Att stimulera läsintresset måste anses lika värdefullt. Det vore därför värdefullt med ett klart uttalande i denna fråga från . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdragsrätt för bokinköp till arbetsplatsbibliotek. () () 1987/88 Sk408
mot · GB02Sk409 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk409 av och () om den allmänna investeringsreserven Den allmänna investeringsreserven har haft stor betydelse för enskilda rörelseidkares möjlighet att självfinansiera investeringar i sin rörelse. För resultatreglerande syfte behöver rörelseidkaren inte längre tidigarelägga investeringar utan kan i stället göra en direkt avdragsgill avsättning till allmän investeringsreserv. Genom avsättning i bokslutet och insättning på bank nås samma resultatpåverkan som vid övriga direkt avdragsgilla kostnader. Rörelseidkarens egna sparande för framtida investeringar har därigenom underlättats. Från avsättningsdatum i bokslutet får investeringsreserven utnyttjas för köp av nya inventarier. Uttag från investeringskontot får ske tidigast och insättningsåret förflutit. Tanken med allmän investeringsreserv kan alltså sägas vara god. Dock måste en brist påtalas där ändring i lagstiftningen bör ske. Utnyttjandet får ej ske för begagnade inventarier. Genom detta styrs rörelseidkaren till ett val som kan vara företagsekonomiskt felaktigt. Vid kostsamma framtida investeringar, där den enskilde rörelseidkaren inte har råd att köpa nytt, minskar anledningen till att spara. Det kan för jordbrukaren vara fråga om inköp av skördetröska och för fiskaren vara fråga om inköp av fiskefartyg. De stora lager av begagnade inventarier som t. ex. jordbrukets maskinhandel har är till viss del beroende av investeringsreservens användningsområde. Om investeringsreserven fick utnyttjas även för inköp av begagnade inventarier skulle maskinhandelns prisrelationer mellan gammalt och nytt följa mera marknadsmässiga principer. Förändringen av investeringsreservens användningsområde skulle inte heller påverka tillverkarnas produktion. Genom ett rimligare prisförhållande mellan begagnade och nya inventarier kommer efterfrågan på nya inventarier att öka. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen vidtar sådana ändringar i lagen om allmän investeringsreserv att den kan användas för köp av begagnade inventarier.
mot · GB02Sk410 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk410 om ökade möjligheter för näringslivet att bidra till kulturlivets finansiering Sponsorverksamhet har numera alltmer etablerats som en viktig finansieringskälla för det svenska kulturlivet. Flera betydelsefulla bidrag har lämnats till institutioner från större och mindre företag. Företrädesvis är det dock mycket stora och välkonsoliderade institutioner som givit bidrag. Detta kan förklaras av att praxis är skiftande när det gäller frågan om huruvida bidrag av detta slag utgör avdragsgill kostnad i beskattningshänseende eller inte. En precisering av skattereglerna bör därför ske. Det bör påpekas att vissa angelägna projekt knappast kan genomföras utan att berörda kulturinstitutioner får bidrag från företag och enskilda. Detta gäller t. ex. de stora symfoniorkestrarnas utlandsturnéer. Skattelättnader vid stöd till ideella organisationer har tidigare övervägts men avvisats med hänsyn till vissa principiella betänkligheter, men i dagens statsfinansiella läge är det dock angeläget att kunna räkna med ökade ideella bidrag som komplement eller alternativ till offentliga anslag. Å andra sidan medför en införd avdragsrätt ett inkomstbortfall för staten som måste kompenseras med ytterligare besparingar. Det synes därför vara lämpligt att frågan blir föremål för närmare övervägande, alternativt att viss försöksverksamhet bedrivs för att komma fram till den mest lämpliga avvägningen mellan dylika åtgärder. Det är viktigt att påpeka att avdragsrätt endast skall medges för projekt som blivit fullföljda i sin helhet i enlighet med gjorda utfästelser. Förutsättningen är självfallet att det är fråga om engagemang med så hög kvalitet att de från allmän samhällssynpunkt kan anses kulturpolitiskt angelägna och att det blir fråga om en uthållig verksamhet. Regeringen bör på lämpligt sätt företa en sådan översyn. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulans av enskilt stöd till kulturlivet.
mot · GB02Sk411 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk411 av () om beskattningen av ideella föreningar begärde en översyn av beskattningsreglerna för ideella föreningar, bl. a. med hänsyn till de problem som finns vid gränsdragningen mellan skattepliktig och icke-skattepliktig inkomst av rörelse för dessa föreningar. Genom beslut vid 1984/(prop. 1984/85:8, SkU7) har grundavdraget för de ideella föreningarna höjts . fr. o. m. Under en följd av år har olika ideella föreningar och samfund varit oense med skattemyndigheterna beträffande beskattningen av eventuellt överskott från olika former av egenregiverksamhet. tvisterna i dessa skattefrågor pågått har en omfattande skriftväxling skett med skattemyndigheterna. Därav framgår tydligt tveksamheter i tolkningen av lagstiftningen. Det är angeläget att de angivna problemen snabbt får sin lösning. Som reservanterna i betänkandet SkU 1984/85:7 anförde, torde de mest kännbara behoven av förbättringar - i avvaktan på en mer grundläggande översyn temporärt kunna lösas genom en väsentlig höjning av grundavdraget. bör ompröva detta beslut. En översyn av reglerna bör leda fram till att tillämpningen av skattereglerna, främst mot bakgrund av "hävdbegreppet och vinstanvändningen, blir sådan att ideellt arbete, vare sig det består av direkta arbetsinsatser eller skänkta varor och gåvor, ej beskattas. bör göra ett uttalande med denna innebörd. Med åberopande av vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar ändra berörda lagrum så att orden . byts ut mot av det basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring bestämts för året närmast före taxeringsåret, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillämpningen av skatteregler för ideella föreningar och samfund.
mot · GB02Sk412 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk412 av och () om förvärvsavdrag för pensionärer Det är akut brist på personal inom inte minst i , och andra storstadskommuner. Många tar arbetet inom som ett genomgångsjobb och slutar när det yppar sig något arbete som är bättre avlönat eller som de tror sig trivas bättre med. Därigenom blir personalomsättningen hög. Till det kommer att social servicelinje inom gymnasieskolan, som utbildar för arbete inom äldrevården, har få sökande. fanns i t. ex. 60 intagningsplatser på linjen men bara 34 förstahandssökande. var 38 av de 60 platserna besatta. växer behovet av personal, dels därför att antalet åldringar ökar, dels därför att äldreomsorgen nu inriktas på att gamla människor skall bo kvar i sina hem så länge de kan. Kombinationen av ökande vårdbehov och svårigheten att rekrytera personal håller på att leda till en kris för och såväl fysiskt som psykiskt lidande för många gamla. I det läget måste vi pröva alla sätt att engagera lämplig personal. En kategori som inte utnyttjats i större omfattning är friska och rörliga pensionärer med praktiskt handlag. Det är varken möjligt eller ens önskvärt att tillfredsställa personalbehovet på det sättet, men åtskilliga 65-70-åringar (och kanske även en del något äldre) skulle säkerligen både kunna och vilja arbeta under någon eller inom . Av 1454 000 ålderspensionärer är ca 325 000 , och ungefär lika många fick hjälp av våra ca 70000 hemvårdare. Medellivslängden ökar fortfarande stadigt, men medan antalet ålderspensionärer beräknas öka med bara 23 000 väntas gruppen öka med ca 113 000. Oavsett hur man drar gränsen för behov av öppen resp. sluten vård, måste personalbehovet öka drastiskt. Ett problem är att även blygsamma inkomster utöver pensionen äts upp av skatter och bortfallande bidrag. Oavsett vilken avlöningsform man anser vara den bästa för att stimulera yngre äldre att göra en arbetsinsats, är det nödvändigt att möjligheten till förvärvsavdrag för pensionärer utreds. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om förvärvsavdrag för pensionärer. () () 1987/88 Sk412
mot · GB02Sk413 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk413 av m. fl. (fp) om skatteavdrag för yrkesfiskare En stor del av det svenska yrkesfisket har haft lönsamhetsproblem . En av orsakerna till detta är att svenska fiskefartyg kan fiska i och Skagerak som förut. och utvidgade fiskegränser har satt stopp för detta. På exportmarknaden av sill och fisk konkurrerar dock den svenska fiskeflottan med våra grannländer. Det kan då vara intressant att jämföra våra yrkesfiskares skattevillkor med de norska yrkesfiskarnas. De får göra ett skatteavdrag på inkomst. Enligt den norska skattelagen 44 § har yrkesfiskare rätt till avdrag för kostutgifter under fiske och fångst. Avdragen medges antingen med faktiska kostnader (vid gemensamt kosthåll) eller med ett schablonbelopp när fiskarna själva svarar för kosten. Avdrag medges även om kostersättning ej utgått. Schablonavdraget uppgick till 89 Nkr. vid övernattning utom hemmet och till 37 Nkr. per dag vid övernattning i hemmet. Enligt 49 § skattelagen medges fiskare som under inkomståret personligen har bedrivit eller deltagit i fiske eller fångst på havet eller vid kusten ett schablonavdrag på av nettoarbetsinkomsten från fisket, dock högst 16000 Nkr. Svenska yrkesfiskare har ingen motsvarighet till dessa avdrag. Utöver avdragsrätten i stöder den fisket med statligt bidrag som kommer att utgå med 433 milj. Nkr. Svenska yrkesfiskare är på arbetsmarknaden en udda yrkesgrupp som vid sitt arbete på fiskefartyg oftast får vistas långt borta från hemorten. De normala möjligheterna till avdrag som finns för arbete på annan ort passar här inte in. Anställda sjömän inom handelsflottan kan man möjligen jämföra med, men denna yrkesgrupp är tillgodosedd genom den lägre sjömansskatten. Men tanke på hur som många svenska yrkesfiskare vistas på arbete till havs är det rimligt att också i vårt land överväga en avdragsmöjlighet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av avdragsmöjligheterna för yrkesfiskare, där det bör övervägas hur de nu gällande skatteavdragen också skall kunna tillämpas av yrkesfiskarna. () () 1987/88 Sk413
mot · GB02Sk415 · 1988-01-25 00:00:00 — av m. fl. (m) om extra avdrag för folkpensionärer Folkpensionärernas beskattning är komplicerad och krånglig. De drabbas av orimliga marginaleffekter, särskilt om hänsyn också tas till det kommunala bostadstillägget. I vissa fall är folkpensionärer berättigade till extra avdrag. Sidoinkomster och förmögenhetstillgångar påverkar avdragsbeloppets storlek. I vissa fall påverkas extra avdraget även av skattefria inkomster. Det kan exempelvis vara fråga om skattefri livränta eller utländsk pension, som genom dubbelbeskattningsavtal undantagits från beskattning här i landet. Skattefri ränta på allemanskonto påverkar däremot inte extra avdragets storlek. Utländsk pension, exempelvis social security, skall vid fastställande av extra avdrag läggas till den taxerade inkomsten. Det är anmärkningsvärt, att bruttopensionen läggs till, trots att skatt på denna summa erlägges i . Inbetalad skatt i , som minskar skattebetalningsförmågan höjer således pensionärens skatt. Förmögenhet värderas olika vid beräkning av extra avdrag, beroende på hur den är placerad. Gällande regler gynnar de pensionärer som har kapital nedlagt i eget boende avseende en- och tvåfamiljsfastighet eller jordbruksfastighet. De pensionärer, som för en tryggad tillvaro har ett sparat kapital på bank eller i form av en bostadsrättslägenhet misshandlas av nuvarande skattelagstiftning. Många av dem som har medel innestående på bank drivs av skatteskäl till att förbruka en del av sitt kapital för att på så sätt avsevärt minska sin skatt. Regeringen bör omgående utreda folkpensionärernas beskattning. Förenklingar är nödvändiga. De orimliga marginaleffekterna som uppkommer i och med avtrappningen av extra avdraget och reduceringen av det kommunala bostadstillägget måste åtgärdas. Skattefria inkomster skall inte påverka storleken av extra avdrag för folkpensionärer. 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att vid beräkning av extra avdrag för folkpensionärer hänsyn inte skall tagas till förmögenheten, 2. att hos regeringen begär en skyndsam översyn av folkpensionärernas beskattning i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () () () 1987/88 Sk415
mot · GB02Sk416 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk416 av och () om beskattningen av samebyar Samebyarna innehar och förvaltar anläggningar för renskötseldrift. Verksamheten inom rennäringen bygger helt på obligatoriskt medlemskap i samebyarna. Medlemmarna är personligt ansvariga för byns åtaganden. Finansieringen av byns verksamhet ordnas dels genom debiteringar på medlemmarna, dels genom intäkter av olika slag, såsom ersättning för försålda omärkta renar, rovdjursdrivna och bildödade renar samt ersättning för jakt- och fiskerättsupplåtelse. Samebyn är en något märklig associationsform. Den företer stora likheter med den ekonomiska föreningen. Byn är oinskränkt skattskyldig. Den saknar möjlighet till skattefria reserveringar. Byn kan inte heller utan skattekonsekvenser fördela ett eventuellt uppkommet överskott på sina medlemmar. Någon avdragsgill återbäring, som förekommer hos den ekonomiska föreningen, är inte tillåten. Eftersom byns intäkter bl. a. består av ersättningar för medlemmarnas renar och för inskränkning i betesrätten, förefaller det uppenbart att uppkommet överskott borde i form av en avdragsgill återbäring kunna fördelas på medlemmarna. Förarbetena till gällande lagstiftning har rekommenderat en sådan lösning. Departementschefens negativa inställning till en sådan åtgärd, som den framkommit i proposition 1975/76:107, torde ha sin grund i att denne inte räknade med att byn skulle erhålla någon omfattande vinst på sin verksamhet. Utfallet har emellertid blivit annorlunda. Samebyns intäkter av renar och ersättning för jakt- och fiskerättsupplåtelse uppgår till betydande belopp. Stora vinster har därmed redovisats. Handölsdalens sameby utvisar följande omsättning : 1982-1983 1983-1984 1984-1985 1985-1986 1986-1987 bildödade renar 468170 537793 462172 562109 379449 jakt- och fiskeupplåtelse 59400 53700 21453 73113 34 704 övrig omsättning 388443 447462 432809 854882 Medlemmarna i denna by har dubbelbeskattats. Samebyn har beskattats för uppkommen vinst. Medlemmarna har beskattats för erhållen s. k. återbäring. Det är orimligt att samebyarna och dess medlemmar skall beskattas på detta sätt. Enligt vår mening bör de skatteregler som gäller för ekonomiska föreningar även gälla för i frågavarande kategori skattskyldiga. 1* 1987188. reslår därför att samebyarna ges möjlighet till skattefria reserveringar och att avdrag medgives för s. k. återbäring till byns medlemmar. Nuvarande skattesats bör bibehållas. Det torde ankomma på utskottet att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att samebyar års taxering medges möjlighet till skattefria reserveringar i enlighet med de bestämmelser som gäller för ekonomiska föreningar, samt att s. k. återbäring till byns medlemmar blir avdragsgill i förvärvskällans rörelse. () () 1987/88 Sk416
mot · GB02Sk417 · 1988-01-21 00:00:00 — om skattesystemets marginaleffekter för Folkpension är, om den ej kombineras med andra inkomster, ej skattepliktig. För människor som erhåller någon form av tilläggsinkomst blir emellertid folkpensionen beskattningsbar inkomst. I detta sammanhang kan helt orimliga marginaleffekter uppstå. Exempel: Kvinna, Änka Bor med hyresrätt i lägenhet Ekonomisk situation: Folkpension . Genom att räntan, , läggs till folkpensionen så blir hela summan skattepliktig. Skatten blir i det aktuella fallet . Personen har alltså förlorat . på att få räntan. En marginalskatteeffekt av detta slag kan inte anses stå i överensstämmelse med vad som enligt svensk rättsuppfattning är riktigt. Regeringen bör utreda och framlägga förslag som syftar till att undanröja orimliga marginalskattesituationer liknande den ovan nämnda. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändrade skatteregler för pensionärer i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GB02Sk418 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk418 av () om jämkning av förmånsvärdet av fri bil antog proposition 1986/87:46 om beskattning av förmån av fri bil. Genomförandet innebar en radikal förändring så till vida att skatt i fortsättningen ej längre beräknas efter den verkliga förmån man åtnjuter. En grupp som drabbats synnerligen hårt är de som har en omfattande tjänstekörning och för vilken bilen är ett nödvändigt arbetsverktyg. Detta har fått till följd att ett stort antal yrkesbilister tvingats gå över till egna bilar. Vi anser därför att de som bevisligen kör mer än 3 /år i tjänsten bör få möjlighet till jämkning av förmånsvärdet. (fanns som bekant en motsvarande regel, nämligen om tjänstebilkörningen översteg /år; RSV:s tidigare anvisningar punkt 5.1: bilen är att jämställas med arbetsverktyg. Denna jämkningsregel gav möjlighet till reducering med av bilens förmånsvärde.) Det schabloniserade förmånsvärdet om borde - om ovan anförda förutsättning uppfyllts - kunna få jämkas . Yrkandet får framställas i samband med avlämnandet av självdeklarationen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i beskattningen av förmån av fri bil, så att jämkning av förmånsvärdet åter möjliggörs.
mot · GB02Sk419 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk419 av och () om stimulans till landsbygdsboende genom förmånligare beskattning Runt om i landet pågår studieverksamhet m. fl. aktiviteter på temat Landsbygdsutveckling. De statliga insatserna har hitintills begränsats till att Industridepartementet ställt sig i spetsen för kampanjen, dock utan att delta i finansieringen. Av riksdagsmajoriteten fattade beslut har i flera fall motverkat kampanjens syfte, exempelvis beslutet om folkbokföringen och införandet av schablonavdrag för löntagare. Människors beteende styrs i hög grad av utformningen av våra skatteregler. Dessa bör därför i förekommande fall utformas så, att de stimulerar och ej missgynnar landsbygdsboende. Det kan exempelvis ske vad gäller reglerna om beskattning av bostadsförmåner av jordbruksfastighet. sker detta genom att viss procentsats av taxeringsvärdet upptages som intäkt av jordbruksfastighet. Från denna intäkt bör avdrag medges med visst belopp för den som varaktigt bebor sin jordbruksfastighet, på likartat sätt som tidigare medgavs vid villabeskattningen. Kostnaden för sådant avdrag bör finansieras inom systemet för beskattning av jordbruksfastigheters bostadsförmån. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om ändring av reglerna för beskattning av jordbruksfastigheters bostadsförmån i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär förslag till åtgärder på beskattningsområdet med syfte att minska missgynnandet av landsbygdsboende och i stället stimulerar detsamma.