mot · GB02Jo25 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo25 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:85 ^987/88 om miljöpolitiken inför 1990-talet jo25 2 Naturresurser och naturvård 3 3 Skydd och vård av hotade arter 3 5 Utvidgning av vissa nationalparker 4 6 Skötselplanefrågor och översyn av naturvårdsobjekt 4 7 för naturvård 5 8 Luftföroreningar och försurning 5 9 Ett miljövänligt transportsystem 10 10 Teknisk utveckling viktig 11 12 Skydd för ozonskiktet 13 13 Miljöskador m. m 14 14 Radon i bostäder 14 15 Internationellt miljösamarbete 15 18 Ekonomiska styrmedel 16 20 Åtgärder för att rena 18 Regeringen har presenterat sin miljöpolitik i en proposition med . En allvarlig brist i denna miljöpolitik är att regeringens perspektiv inte tycks sträcka sig längre än . I många avseenden är regeringens föreslagna åtgärder otillräckliga. Regeringens förslag för att begränsa svavelutsläppen genom att sänka svavelhalten i tjock eldningsolja från 1,till 0,och vissa ytterligare skärpningar fr. o. m. 1993 räcker inte för att kompensera ökningen av svavel- 1 utsläppen i samband med den förtida kärnkraftsavvecklingen. För att Mot. åtgärda de ökade koldioxidutsläppen föreslår regeringen ingenting. ringen har här ett särskilt stort ansvar för miljöåtgärder, eftersom dessa ökade utsläpp är en följd av regeringens förslag att inleda avvecklingen av kärnkraften redan under åren 1995-1996. I andra avseenden ger regeringens förslag intryck av en handlingskraft som inte finns. Regeringen föreslår således att ett visst föroreningsdrabbat område skall kunna förklaras som miljöskyddsområde. Regeringen har dock inte föreslagit sådana ändringar i miljöskyddslagen att begreppet miljöskyddsområde får en konkret innebörd. Moderata samlingspartiet har i en omfattande partimotion om miljöpolitiken avlämnad redovisat sin syn på miljöfrågorna. Vi framhåller där att tekniska framsteg är nödvändiga för att ge oss en bättre miljö och att det är vi människor som väljer teknikens inriktning. Den enskilda människans ansvar får enligt vår uppfattning en särskild tyngd i miljöfrågorna. Det kollektiva beslutsfattandet riskerar att successivt urholka detta ansvar. Det enskilda ägandet är viktigt för vården av vår natur och en garanti för mångfald. I denna motion föreslår vi ytterligare åtgärder för att förbättra miljön. a. föreslås att den ideella naturvårdens köp av mark för naturvård skall stödjas med anslagsmedel. Begreppet naturskydd måste renodlas och staten ta ett strikt ansvar för våra nationalparker. Exploaterade delar av nationalparkerna bör avstyckas och ges en annan skyddsform. Moderata samlingspartiet anser att som nationellt delmål beslutar att koldioxidutsläppen inte får öka från dagens nivå fram . Vi vill åtgärda svavelutsläppen genom att införa en miljöavgift om /ton svavel på tjock eldningsolja fr. o. m. . När det gäller luftföroreningarna tycks regeringens ambitioner inte sträcka sig längre än till 1995. Perioden därefter skall studeras. Moderata samlingspartiet föreslår, mot bakgrund av de kunskaper vi har om vad naturen tål, att redan nu bör fastslå att svavelutsläppen skall minskas och kväveoxiderna jämfört med nivå. För att stimulera minskade avgasutsläpp från bilar föreslås ett bidrag på . till de bilägare som på äldre bilar monterar avgasreningsutrustning som minskar utsläppen med . Den nuvarande accisrabatten på taxibilar bör kvarstå . Det internationella miljösamarbetets betydelse understryks. Den granskningskonferens om utsläpp av freon som är planerad till 1990 bör tidigareläggas. bör verka för en mer ambitiös målsättning till 1999 än Montrealprotokollet föreskriver. Ett årtal för totalavveckling av freonanvändningen bör fastställas. Staten måste ta sitt ansvar för spårande och åtgärdande av radonhus. Moderata samlingspartiet anser att åtgärdsgränsen skall sänkas till /m3 mot nuvarande 400. Ekonomiska styrmedel bör i ökad utsträckning användas i miljövårdens tjänst. I motionen ges exempel på hur detta kan ske. 2 Naturresurser och naturvård Den socialdemokratiska miljöpolitikens misslyckande är mest uppenbart när det gäller mark- och naturvården. Genom att socialdemokraterna avstått från att utnyttja de fördelar som det enskilda ägandet ger, har mark och annan natur skötts sämre och till högre kostnader än vad som varit möjligt. Propositionen andas emellertid i detta avseende en begynnande realism. Erfarenheten har visat att staten ofta misslyckas vid vård av naturobjekt. Områden har köpts in utan att hänsyn har tagits till framtida kostnader för förvärvet. Att skötselåtagandets form därför förutsättningslöst måste diskuteras är självklart. I denna diskussion är ägarbilden en viktig del. Det räcker inte med att säga att ideella organisationers möjligheter att engagera sig i vården av naturvårdsobjekt bör tas till vara. De ideella föreningarnas förutsättningar att äga och förvalta dessa områden måste stärkas. Det stöd som lämnas för vård av värdefulla naturtyper i odlingslandskapet () är värdefullt för att bevara ett odlingslandskap som var på väg att försvinna. Bidragen bör utgå med en arealrelaterad ersättning. De får inte vara så låga att brukaren inte upplever sina insatser som fullt värdesatta. ' 3 Skydd och vård av hotade arter Antalet hotade svenska djur- och växtarter ökar. Orsakerna är flera, men den vanligaste är förändrad markanvändning. Främst förefaller det som om igenväxtningen av ängar, strandängar och hagar utgör ett hot. Fauna- och floravården är en försummad del av naturvården och bör ges en större tyngd. En utökad forskning inom området är angelägen. Bland de högre växterna finns omkring 30 arter som enbart förekommer i . Att skydda dessa s. k. endemiska arter är en särskilt viktig svensk angelägenhet. I propositionen diskuteras inte den nordiska genbankens verksamhet. Inom ramen för denna bör, enligt vår mening, även skyddet av genetiska resurser hos vilda växter och djur övervägas. Även de kan ge en värdefull hjälp genom att t. ex. föröka hotade arter för att senare utplantera dessa på lämpliga platser. Fauna- och floravårdskommittéerna vid () bör ges resurser så att deras samlade data om hotade djur och växter når en god spridning. Informationen om denna verksamhet behöver utökas. Kommittéerna är viktiga remissinstanser och bör utnyttjas vid t. ex. en revidering av hänsynsreglerna inom jord- och skogsbrukslagstiftningen. Här bör också påpekas att Världsnaturfonden tillfört betydande belopp, över 4 milj. kr., för verksamheten. Regeringens föreslagna anslag till vård av hotade arter på 2 milj. kr. anser vi vara otillräckligt. Vi föreslår därför att anslaget höjs till 3 milj. kr. 1987/88 Jo25 1* 1987/88. 4 Friluftsliv Mot. Moderata samlingspartiet anser att naturreservat skall vara reservat för naturen. Regeringens alltför fria tolkning av begreppet skapar osäkerhet om vad naturreservaten är ämnade till. Begreppet naturskydd bör därför renodlas. Områden skall inte avsättas som naturreservat av friluftslivs- eller rekreationsskäl. Naturreservaten skall vara tillgängliga för människor endast i sådan utsträckning att reservatets skyddssyfte inte motverkas. bidrag till olika friluftsanläggningar bör avvecklas och ansvaret helt överföras på kommunerna. På så vis frigörs resurser för mera naturliga arbetsuppgifter. Enligt vår uppfattning bör mark för friluftsändamål i största möjliga utsträckning bibehållas i enskild ägo och tillgänglighet garanteras genom långsiktiga avtal. 5 Utvidgning av vissa nationalparker Nationalparker skall, enligt vår mening, omfatta områden där naturen i huvudsak får utvecklas fri^t. Marken bör ägas av staten. Naturen i nationalparker skall normalt inte behöva någon skötsel. Nationalparker skall därför i princip inte ha några driftskostnader utom för viss övervakning. Ett par sydsvenska nationalparker utgörs emellertid av kulturparker av skilda slag, vilka kräver särskild vård. Moderata samlingspartiet ställer sig positivt till föreslagna utvidgningar av nationalparkerna , och . Vi är också positiva till den föreslagna utvidgningen av . I de nordliga nationalparkerna, och , har olika ingrepp gjorts, bl. a. vägbyggen och vattenfallsutbyggnad. De exploaterade områdena urholkar respekten för nationalparksbegreppet. I propositionen föreslås nya ingrepp i . skall en turistanläggning medges. Enligt vår mening bör turistanläggningen, liksom övriga exploaterade delar, avstyckas och erhålla en annan skyddsform, t. ex. naturvårdsområde. 6 Skötselplanefrågor och översyn av naturvårdsobjekt Moderata samlingspartiet har tidigare föreslagit att vid avsättning av naturreservat en vårdplan också skall upprättas. Denna skall innehålla en bedömning av driftskostnaderna på lång och kort sikt. Vi stöder därför propositionens förslag om skötseiplaner för naturreservaten. I vår under allmänna motionstiden framlagda partimotion om miljöpolitiken framhölls att många av dagens naturreservat inte är av den typ som enligt vår mening bör inrymmas i begreppet naturreservat. Dessa bör därför få annan status och om så behövs annat skydd. Regeringen bör ges i uppdrag att utvärdera syftet med nuvarande naturreservat. Vid utvärderingen bör utomstående bedömare anlitas. Vi stöder därför regeringens förslag om en översyn av naturvårdsobjekten. 7 för naturvård Mot. Moderata samlingspartiet anser att det i två fall finns skäl till annat än privat ägande av mark för naturvård. Det ena är nationalparkerna, som staten bör äga och förvalta. Det andra är värdefull mark av annan karaktär, där ägarbilden är för splittrad eller osäker för att skötselkontrakt skall kunna användas. Här skulle de ideella föreningarna på miljövårdens område kunna ta ett ansvar för ägandet och förvaltningen. för naturvård ägs i icke obetydlig utsträckning av den ideella naturvården. äger t. ex. med rikt fågelliv, Aktse hemman nära Sareks nationalpark, Ko mosse (ett myrkomplex i södra ) och Osaby säteri i . En privat stiftelse äger och förvaltar . Det engagemang som visas av ideella organisationer vid skötsel av värdefulla naturområden i visar vilka som har den största kunskapen, den högsta motivationen och den största ansvarskänslan för den framtida förvaltningen av den svenska naturen. Vi anser därför att anslaget för naturvård inte enbart bör användas till statens förvärv av värdefulla naturområden. Vi föreslår att det av oss anslagna beloppet på 15 milj. kr. även skall kunna gå till den ideella naturvården för inköp av mark för naturvård. I villkoren för erhållande av medel skall klargöras att ansvar för skötseln av naturobjekten ingår i åtagandet. 8 Luftföroreningar och försurning I gemensamma framtid uttrycks stark oro för miljöeffekterna av en ökad fossilförbränning. Oron gäller förbränning av såväl kol som olja och naturgas. Utsläpp från förbränning kan i betydande grad renas, ofta till lägre kostnader än kostnaden för att åtgärda de skador som förorsakas av utsläppen. Koldioxiden är emellertid ett undantag. Koldioxidkoncentrationen i atmosfären kommer successivt att öka. Koncentrationen låg före industrialiseringen på ca 280 delar koldioxid per en miljondel luft. En fördubbling till 560 beräknas ske till mitten eller slutet av nästa århundrade. Detta kommer sannolikt att medföra en global temperaturhöjning på mellan 1,5 och 4,via den s. k. växthuseffekten med stora klimateffekter som följd. Havens vattenmassor kommer att öka i volym och polarisarna börja smälta. En höjning av havsytans nivå kan bli följden. Detta kan förorsaka katastrofala effekter för stora områden, t. ex. i . fattade beslut om att utforma ett globalt program för studium av hur havets förutsedda höjning kommer att påverka världen. Forskningsprogrammet, som sker i holländska statens och ett holländskt konsultföretags regi, har redan startat med en inventering av de kustområden som kan komma att drabbas. Vid världskommissionens offentliga utfrågning i framförde Mot. 1987/88 från följande: Jo25 Det är svårt att tänka sig en fråga med större globala återverkningar på människornas samhällen och på naturmiljön än växthuseffekten. Signalen är oklar, men vi kanske redan bevittnar förebud, om inte verkliga växthuseffekter, i . Växthuseffektens slutliga potentiella följdverkningar kan bli katastrofala. Det är vår bestämda uppfattning att det redan är i senaste laget att starta den process som leder till en bestämd politik. Att höja det allmänna medvetandet, att bygga upp stöd för en nationell politik och slutligen att sätta in olika ansträngningar för att minska hastigheten på utsläppsökningarna, kommer att ta tid. Växthuseffekten är en fråga som utgör både en möjlighet och en utmaning; inte överraskande utgör den ytterligare ett viktigt skäl att sätta lämpliga strategier i verket. En ersättning av avvecklad svensk kärnkraft med kolkondenskraft skulle öka de svenska koldioxidutsläppen med koldioxid . En sådan utveckling skulle dessutom gå stick i stäv med det uttalande som stod på baksidan av linje 2-valsedeln 1980 att elproduktion genom olje- och kolkondenskraftverk undviks. Även en övergång till gaskondenskraft ger betydande koldioxidutsläpp, ca . I sitt remissvar på utredning om avveckling av två reaktorer anknyter till en slutsats från världskommissionens . Förutsättningen för en bärkraftig utveckling, sustainable development, är att den globala energianvändningen, särskilt användningen av fossila bränslen, inte tillåts öka väsentligt över nuvarande nivå. Dagens elproduktion i kärnkraftverk med motsvarande produktion i kolkondensverk skulle öka de svenska koldioxidutsläppen från fossila bränslen med . Denna utveckling är inte acceptabel. Rapporten slår dessutom fast att även med naturgas i stället för kol är en sådan ökning oförenlig med en i ett globalt perspektiv ansvarsfull nationell energipolitik för 2000-talet. Enligt vår mening skall alla möjligheter att minska vår användning av fossila bränslen tillvaratas. Denna process underlättas av att kärnkraftverken behålls i drift så länge detta är möjligt från säkerhetsmässiga och ekonomiska utgångspunkter. På samma sätt som kan ta på sig en ledarroll i freonavvecklingen bör göra detsamma vad gäller koldioxidutsläppen. bör därför, enligt vår mening, besluta att som nationellt delmål uppsätta att koldioxidutsläppen från förbränning av fossila bränslen inte får öka från dagens nivå. Detta delmål bör omspänna tiden fram . Detta kan bara åstadkommas genom en minskad fossilförbränning, vilket Mot. 1987/88 också överensstämmer med texten på röstsedlarna till linje 1 och 2: För att Jo25 a. minska oljeberoendet och i avvaktan på att förnybara energikällor blir tillgängliga används högst de 12 kärnkraftsreaktorer som måste därutöver arbeta internationellt för en minskning av fossilförbränningen. Globalt måste också verka för en storskalig skogsplantering som återskapar de stora mängder biomassa som försvinner vid skogsavverkningarna i främst tropikerna. Detta är också nödvändigt för att trygga brännvedstillgången i de länder som är helt beroende av brännved för sin energiförsörjning. Trycket mot världens fossila energitillgångar kan härigenom minska. Moderat miljöpolitik har varit starkt inriktad på åtgärder mot luftföroreningar. Våra krav på skärpning av utsläpp för t. ex. kolförbränning har dock inte accepterats av socialistiska majoritet. Enligt den bedömning som görs i utredning Aktionsplan -87 väntas svaveldioxidutsläppen minska , vilket överensstämmer med målsättning. har även gjort en bedömning av perioden : När vi uppskattat de framtida svaveldioxidutsläppen i har vi utgått från nuvarande bestämmelser om svavelhalt i olja och nuvarande riktlinjer för utsläppen från koleldning. Vi har tagit hänsyn till att den högsta tillåtna svavelhalten i lätt eldningsolja sänkts från 0,till 0,från . Vi har antagit att svavelutsläppen från industrins processer kommer att halveras jämfört med nivå i enlighet med programmet mot luftföroreningar och försurning. Vi har vidare antagit att de kondenskraftverk som enligt energiprognosen ersätter kärnkraften förses med avsvavlingsanläggningar. Utsläppen har därvid, liksom i utredningen om förtida avveckling av kärnkraften i , antagits bli svavel per megajoule tillfört bränsle som årsmedelvärde. Nuvarande utsläpp samt förväntade utsläpp vid oförändrade miljökrav () Förbränning av olja och gas Förbränning av övriga fasta bränslen Under angivna förutsättningar ökar alltså svaveldioxidutsläppen med . En sådan utveckling vore ett allvarligt miljöbakslag. Den totala minskningen skulle endast uppgå till i stället för de 7 som borde vara en naturlig målsättning med hänsyn till vad naturen tål. Regeringen föreslår nu skärpningar på vissa punkter, t. ex. för den tyngre Jo25 I ett första steg förordas en minskning av svavelhalten från till 0,. Det är, enligt vår mening, en helt otillräcklig åtgärd. Om denna olja används vid framställning av el vid kondenskraftverken i och kommer vid full drift svaveldioxidutsläppen i att öka med ca , motsvarande den svavelmängd som skulle fylla 1000 lastbilar. Det vore ett stort miljöbakslag. Svavelutsläppen skulle öka med . Regeringen föreslår inte de hårda utsläppskrav på svavel per megajoule som är grunden för ovanstående prognos utan nöjer sig med 0,05, dvs. en högre nivå i större anläggningar. En översiktlig bedömning av effekten av regeringens förslag visar att svavelutsläppen kommer att öka i takt med kärnkraftsavvecklingen om än något långsammare än vad som framgår av ovanstående tabell. En bibehållen drift av de svenska kärnkraftverken även ger däremot, tillsammans med hårda utsläppskrav för svavel vid förbränning, goda möjligheter att uppnå och överträffa målet att minska svavelutsläppen . Tyvärr innebär gränsöverskridande svavelföroreningar att belastningen i södra och trots detta kommer att vara för hög. Regeringen vill utöver den föreslagna sänkningen av svavelhalten i tjock eldningsolja från 1,till 0,ytterligare skärpa kraven till 0,för större, 0,för mindre anläggningar med början i de mest försurade områdena. Dessutom bör frågan om en miljöavgift utredas. Enligt vår mening är dessa åtgärder otillräckliga för att minska svavelutsläppen. En miljöavgift bör redan nu införas. Man bör därvid utgå från de utsläpp som förorsakas av den lätta eldningsoljan med 0,svavel. Den tjocka eldningsoljan bör beläggas med en miljöavgift som motsvarar . per ton svavel överstigande denna nivå. Miljöavgiften skall utgå även på eldproducerande anläggningar. Om förbränningsanläggningar är utrustade med avsvavlingsutrustning för rening av rökgaser skall en restitution utgå som motsvarar mängden borttaget svavel. Den föreslagna miljöavgiften bör införas . Som ett nästa steg bör en utsläppsavgift för industrins processanläggningar införas med samma värdering av utsläppen som ovan. Enligt bedömning är kostnaden per ton avskilt svavel för den industri som står för merparten av utsläppen . (Aktionsplan -87). Utsläppsavgifterna bör alltså få en betydande styreffekt mot lägre utsläpp och kommer att avlasta miljöskyddsprövningen i detta avseende. Enligt vår mening bör nu fastställa som mål att svavelutsläppen skall minska räknat års nivå. bör i europeiska förhandlingar verka för en minskning av svavelutsläppen . Enligt prognos väntas kväveoxidutsläppen öka om inga ytterligare åtgärder vidtas. Tabell 2 Mot. Förväntad utveckling av kväveoxidutsläppen i vid nuvarande miljökrav (1 000 ton, mätt som kvävedioxid) Flyg (start o landning) Traktorer, arbetsredskap, fartyg, järnväg Flygtrafik (hög höjd) Totalt inkl. flygtrafik på hög höjd * Vi har inte kunnat göra någon prognos för utvecklingen utan antagit samma utsläppsvärden som för . Ökningen beräknas till . Minskningen skulle i så fall uppgå till . Kvävedepositionen behöver enligt aktionsplanen minska i de södra delarna av landet. Större krav kan gälla tätorter. Regeringens förslag om gränser för kväveoxidutsläpp stämmer i stort med de krav vi framfört i vår väckta partimotion om miljön, varför vi kan acceptera dem. Inriktningen bör liksom när det gäller svavelutsläppen vara att detta skall kunna uppnås . Det kan dock vara nödvändigt att även i de nordliga länen, som enligt regeringens förslag är undantagna, i t. ex. tätorter av hälsoskäl föreskriva låga gränsvärden för kväveoxidutsläpp. Vi måste emellertid konstatera att kväveoxidutsläppen, även med dessa krav, vid en avveckling av kärnkraften enligt regeringens planer kommer att ligga långt över vad som är godtagbart från miljösynpunkt. En övergång från elvärme till individuell förbränning i de ca 800 000 småhus som enbart har elvärme, vilken kan tvingas fram vid en förtida kärnkraftsavveckling, skulle drastiskt öka utsläppen av bl. a. kväveoxider. Om dessa hus går över till eldningsolja ökar kväveoxidutsläppen med ca . Det bör också framhållas att elvärmesystem är den mest miljövänliga metod i tätorter som inte klarar att ekonomisera fjärrvärme. En övergång till individuell förbränning i sådana områden kommer med nödvändighet att öka hälsoriskerna och belastningen på miljön. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om hur kväveutsläppen i skall minskas till en nivå, som naturen tål. Av det sagda torde framgå att kärnkraften har en avgörande roll i kampen mot luftföroreningarna. Vid en förtida avveckling kommer belastningen på vår miljö att öka. behöver därför all den tid som står att vinna i ett användande av kärnkraften till dess förnybara energikällor blir tillgängliga. Alla framsteg som kan göras med energisparande bör utnyttjas till att mins- Mot. ka förbränningen av framför allt fossila bränslen, som är ett långt större mil- Jo25 jöhot än kärnkraften. 9 Ett miljövänligt transportsystem Inom samtliga samhällsområden måste värnandet om miljön prioriteras. Detta gäller inte minst inom kommunikationsområdet. Ett väl fungerande transportsystem är viktigt för samhällets funktion och utveckling. Detta går mycket väl att kombinera med en framsynt miljöpolitik. Moderata samlingspartiet har i en partimotion angående miljöpolitiken lagt fram flera konkreta förslag till åtgärder inom detta område. Vi har i varit pådrivande för en snabb frivillig övergång till avgasrenade bilar, med stimulans i form av skatterabatter vid bilinköp eller på fordonsskatten. Det förslag som efter valet lades fram av den socialdemokratiska regeringen var i stort sett en kopia av de krav vi moderater tidigare framfört och som socialdemokraterna motsatt sig . Detta riksdagsbeslut var ett stort steg mot renare luft. Luftföroreningarna från bilar kommer att ha minskat kraftigt. Diagrammet ovan visar att utsläppsvolymerna för personbilarna är tillbaka till nivån , trots att bilbeståndet mer än tredubblats. Regeringen konstaterar att det vore värdefullt om åtgärder kunde vid- Mot. tagas för att minska utsläppen från de äldre bilarna men föreslår inga kon- Jo25 Det är en allvarlig brist. har beslutat att möjligheterna att minska utsläppen från dessa fordon bör tillvaratagas. Det är viktigt att ta till vara det aktiva miljöintresse människor visar och som bl. a. lett till att av nybilsförsäljningen av personbilar var försedd med avancerad avgasrening. Enligt vår uppfattning bör därför besluta om ett stimulansbidrag om . till de bilägare som på äldre bilar monterar avgasreningsutrustning som minskar utsläppen med . För att erhålla ytterligare utsläppsminskningar bör den nuvarande accisrabatten för taxibilar kvarstå . Taxibilarna svarar för en stor del av persontransporterna. Miljöeffekterna av denna åtgärd blir därför stora. Regeringens förslag till skärpta avgaskrav för fordon följer i stort de krav vi framfört i partimotionen . Dock bör, enligt vår uppfattning, frivilligperioden för tyngre lastbilar och bussar kunna inledas . Stimulansen för inköp av avgasrenade fordon bör också kunna differentieras med hänsyn till den tekniska utvecklingen, så att även utsläppsminskningar under de framtida obligatoriska kraven premieras. Med en fortsatt övergång till en miljövänlig bilism kan, enligt beräkningar utförda av statens väg- och trafikinstitut, utsläppen minskas så att kväveoxidutsläppen då uppgår till mot en minskning .