mot · GB02Jo305 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo305 av (c) svarar ensamt för 1/10 av landets samlade skogstillgångar. är det inget län i landet från vilket så mycket vedråvara transporteras ut för förädling i andra län. En fortsatt gynnsam utveckling av inlandssågarna är absolut nödvändig för att bevara ett levande inland. Konkurrensen om vedråvaran i länet är emellertid hård och trycket från framförallt skogsindustrin vid ökar. visar trots detta hygglig eller god avkastning. Tillgången på vedråvaran är en starkt begränsande faktor för inlandssågarnas expansion. Utifrån dessa utgångspunkter är det angeläget att skogsvägbyggandet i länet väsentligt ökar i omfattning. Det finns som framgår i det följande en stor potential för inlandets utveckling genom ett väsentligt utökat skogsvägbyggande. I finns produktiv skogsmark som i princip är fördelad över hela länets yta. Till detta kommer ca 1 impediment och fjällbarrskog. Vid upprättandet av Vägplan -80 för , räknade med att det största terrängtransportavståndet (verkningsdjupet) från väg, som från skogsdrivningssynpunkt var rimligt, i medeltal låg . Tendenserna pekar emellertid entydigt mot att när terrängkörningsavstånden till väg överstiger betraktas den där befintliga vedråvaran som otillgänglig. Enligt Vägplan -80 ligger nära 1 miljon hektar dvs. 1 /3 av all produktiv skogsmark i utanför avståndet från väg. av denna enorma yta utgörs av äldre gallringsskog, slutavverkningsskog och s. k. restskog. Restskogen representerar då . Detta innebär att inte mindre än ca hälften av all äldre gallringsskog, slutavverkningsskog och restskog i länet finns inom områden belägna mera än från väg. Enligt "Vägplan -80 finns för tiden 19801995 ett bidragsberättigat vägbyggnadsbehov om /år varav hela /år är behov av nybyggnad. Detta innebär att bidragsbehovet för uppgår till hela 26 milj. kr./år. Vid i länet fanns t. ex. vägansökningar och/eller redan stakade vägar om . Bidragsbehoven bara för dessa vägar utgör hela 52 milj. kr. (bidrag i inre zon, i yttre zon). har emellertid bidrag kunnat beviljas till endast /år i länet, eftersom bidraget till skogsvägbyggnad Mot. 1987/88 varit begränsat till ca 8 milj. kr./år. Räknar man med ett så begränsat verkningsdjup från väg som ger varje kilometer ny väg rationell åtkomst till produktiv skogsmark. I beräknas denna skogsmark i medeltal vara bevuxen med 125 150 m3sk/ha. Det innebär att för varje kilometer skogsbilväg som byggs blir totalt 12 500 15 000 m3sk vedråvara tillgänglig att avverka inom ramen för skogsvårdslagens bestämmelser om slutavverkningsålder, tillåten slutavverkningsareal m. m. Om man räknar med ett utfall av massa/ timmer om ca 60/åtkommes långsiktigt 5 0006 000 m3sk timmer per kilometer väg. Det har vidare visat sig att avverkningsbenägenheten blir relativt stor i anslutning till att skogsvägar byggs. Undersökning av effekter av vägbidrag( ) visaratt upptill 500 m3sk vedråvara och kilometer väg avverkas vid vägbyggnad. Därav följer också att om det bidragsberättigade skogsvägbyggandet i tredubblas och anpassas till ambitionerna i Vägplan -80, så kommer redan de första 5 6 åren ca 100 000 m3sk vedråvara från vägarnas båtnadsområden att kunna levereras till skogindustrin. Detta motsvarar av den vedråvara som totalt blir tillgänglig för rationell skogsavverkning efter vägarnas utbyggnad. Med hänsyn härtill och till inlandssågarnas stora behov av vedråvara för sin försätta och önskvärda expansion ligger det ett synnerligen starkt samhällsintresse i att ytterligare vedråvara görs rationellt tillgänglig inom länet. Därför måste också bidragen för vägbyggandet öka avsevärt. Om man utvärderar de direkta sysselsättningseffekterna av själva skogsbilvägbyggandet i länet kan man bl. a. i nämnda Undersökning av effekter av vägbidrag finna att varje km väg ger underlag för ca 25 mekaniska dagsverken (maskin + förare) samt 12 dagsverken, eller tillhopa bortåt 2 manmånader (2/3 utgörs av maskiner med förare och 1/3 av arbetsinsatser). Detta belyser den stora sysselsättningspotential som kan tillskapas i länets glesbygder om Vågplan -80 genomförs. Till detta kommer de sysselsättningseffekter som uppstår vid projektering, upphandling och kontroll samt transporten till industrin av det virke, som avverkas i väggatan m. m. Eftersom en ökning av skogsvägbyggandet i länet kommer att bli ett aktivt stöd för att påverka utvecklingen, är det angeläget att skogsvägsbidragen ökas väsentligt. I det sammanhanget bör man också räkna med de påtagliga möjligheter som ges för samhället att vid planläggning och byggande av dessa bidragsföretag även beakta naturvårds-, miljö- och turismintressena möjligheter som inte alls är lika stora där vägar byggs utan statsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ställa ett extra anslag om 30 milj. kr. till förfogande för byggande av skogsvägar i .