mot · GB02Ub811 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. (fp) om utbildning och 1987/88 Ub811-812 är en resurs för hela . För landsdelen är det viktigt att även fortsättningsvis ha ett mångfacetterat universitet med ett helt spektrum av ämnen som genomför grundutbildningar och bedriver forskning. 1 läser och forskar 23 000 studenter. Statsmakterna har ett ansvar för att tillhandahålla de nödvändiga resurserna så att även kan ge högklassig utbildning och genomföra forskning av hög kvalitet. Det är bra med ökade inslag av uppdragsutbildning och uppdragsforskning. Det får dock aldrig bli incitament för statsmakterna att föra en njugg anslagspolitik. som kulturinstitution måste ha en långsiktig stabilitet som står över modetyckande mår det gäller vad som betraktas som matnyttig utbildning och för dagen användbar forskning. Ett exempel på god uppdragsutbildning i är de s. k. länderkurserna. De ger människor från näringslivet kunskaper i språk, religion och kultur som komplement till tekniskt och ekonomiskt kunnande. Kunskaper som är en förutsättning för samarbete över gränserna i många fall och som ger en anställd större säkerhet vid utlandsplaceringar. Vi folkpartister från anser att den regionala högskolan i är betydelsefull för . Därför är det tillfredsställande att årets budget medför ökade resurser till den. Det är viktigt med en högskola i även av regionalpolitiska skäl. Erfarenheter visar att de regionala högskolorna förutom att de sköter sin primära uppgift-utbildning kommit att bli "motorer i hela regioners utveckling. Självklart gäller att samma krav på studenternas utbildningsresultat ska ställas i som Universitet i . Vi anser att forskningsresurser inte får splittras på många orter. Då förloras den erforderliga kreativa miljö som är så viktig för forskningens kvalitet och tänkande i nya banor. Kreativ miljö uppstår där många människor från olika forskningsområden träffas och den gemensamma nämnaren är att alla är kompetenta forskare. Universitet i har ansvar för att forskningen i håller god kvalitet och att resultaten av forskningen tillförs grundutbildningen bl. a. i . som finns vid medverkar till att näringslivet får tillgång till forskare och forskningsinformation. 1 1987/88. Nr Ub8l 1 812 /med en kvalitativt högtstående forskning och utbildning har varit och är vitalt för och speciellt utveckling ekonomiskt och socialt. Inom forskning är grundforskningen central. Den ger basen för tillämpad forskning och utveckling. För /87 var Lunds universitets omsättning , därav statliga pengar ca 1,1. Andelen av universitets forskningsresurser som tillförs från externa källor, statliga och icke-statliga, var 312 miljoner. Det är av de totala resurserna till forskning som kommer från externa finansiärer. Detta är en otrygghet för forskningsverksamheten i det långsiktiga perspektivet. Vi anser att det är viktigt med balans mellan externa medel och fakultetsanslag för forskning för att säkra en pluralistisk och kritisk forskning. har i årets budget inte fullt kompenserats för tidigare löneökningar. Det innebär en minskad anslagsram på ca 12 miljoner, som drabbar i huvudsak den medicinska fakulteten. genomförs i tysthet en del andra reformer med ekonomiska konsekvenser exempelvis avgifter till Statshäisan. Det aviseras också att skall själv bekosta ersättningen för kopiering till upphovsmännen. Med detta som bakgrund anser vi det befogat att säga att i av statsmakterna behandlas på ett njuggt sätt i förhållande till dess betydelse som vitaliserande faktor för . har en decentralisering av vissa uppgifter skett inom högskolan. Detta har inneburit att man på lokal nivå fått något ökade befogenheter. har inte decentraliseringen inneburit att man på något avgörande sätt friare kan använda tilldelade anslag. I kan man lokalt fördela studieplatser mellan utbildningarna till civilingenjör och arkitekt. God utbildning och forskning fordrar modern utrustning. En satsning på utrustning är ett viktigt led i att höja kvaliteten på högskolornas verksamhet. Vi menar att staten skall ta ansvaret för basfaciliteterna. Kravet på ändamålsenlig utrustning är stort inom de flesta av högskolans verksamhetsgrenar, och allra störst inom teknik och naturvetenskap. Vi menar att de pengar som behövs för utrustning för de 30 nya platserna på elektroniklinjen som tilldelades i samband med Kockumspaketet" bör garanteras över statsbudgeten genom en omfördelning genom universitetns utrustningsanslag. Detta för att utbildningarna inte skall försenas ytterligare. har med hög prioritet fört fram krav på om- och tillbyggnad av genetiska institutionen som ett led i uppbyggnaden av ett molekylärbiologiskt centrum. Begäran upprepades vid en uppvaktning på departementet och blev då positivt behandlad. Sedan har beviljat 30 milj. kr. för tillbyggnad av , bör enligt vår uppfattning staten bidra till centrumbildningen genom att ge klartecken för genetikbyggnadens projektering. Norra mest sammanhållna ekologiska forskning finns i i en institution gemensam för miljöforskningens olika delprogram. Det är mycket intressant att när miljöfrågorna blivit allt mera påträngande och hotbilderna accentueras finns i en sammanhållen forskning som kan ge oss svar på vilka problem som måste lösas och i vilken ordning. Det vore då logiskt att socialdemokraterna i budgetarbetet skulle underlätta för den forskningen genom att bevilja medel för att börja en projektering av det Ekologihus som så väl behövs. Forskningen försiggår i minst fyra olika lokaler, samtliga i dåligt skick. Detta medför problem för forskarna, inte minst i deras arbetsmiljö. Vi skånska folkpartister vill att departementet skall ge klartecken till att ett ekologihus får börja projekteras i . Ett sätt att finansiera ett Ekologihus pekar på i sin partimotion om Högskolan: minska anslagen till olika sektorsorgan och ge universiteten långsiktigt programansvar för forskningen inom olika sektorer. Vi skåningar är övertygade om att då skulle ett bygge för miljöforskningen snart vara i full gång i . Ett effektivt resursutnyttjande förutsätter att en högskola får ett totalansvar för sin verksamhet. Inom totalansvaret skall av ansvaret ske till institutionsnivå. Ett sådant beslutssystem har länge varit självklart utanför högskolan. Vi förväntar oss att den aviserade propositionen om styrsystem för högskolan ger utrymme för ett totalansvar för respektive fakultet som omfattar både grundutbildning och forskning. Industrier med anknytning till forskning är mycket framgångsrika i . Forskningsbyn I DEON är ett lysande exempel på vad som kan åstadkommas i samarbete mellan forskning och näringsliv. På I DEON arbetar 500 personer som fungerar som en injektion av vitalitet. Utvecklingsarbete och forskning på kommer att ge arbetstillfällen utanför . Principen är att när en idé är klar för kommersiell produktion då flyttas den ut från forskningsbyn. Samarbetet har utvidgats till att även inbegripa ett , med speciell inriktning på sjukvård. Humanistisk utbildning och forskning Humanistisk utbildning och forskning måste få de resurser som krävs för att trygga den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden även i de ämnen som för tillfället inte är särskilt efterfrågade. Erfarenheten visar att humanistisk utbildning och forskning på ett verksamt sätt kan bidra till förmåga att anpassas till och förstå ekonomiska och politiska förändringar i omvärlden. Vi anser t. ex. att en teknikers tekniska och vetenskapliga kunnande kommer mera till sin rätt om han eller hon är insatt i vår tids problem och har vidare insikter i människors villkor och utveckling. Därför är det nödvändigt att humansitiska ämnen får utrymme inom teknikutbildningar. Det är bra att frivilliga kurser i humaniora ges för tekniker, det vore än bättre om de ingick i grundutbildningens kursplaner så alla studenter tog del av undervisningen. saknar högre konstnärlig grundutbildning i måleri, skulptur, grafik och design. Vi ser fram emot de förslag som arbetsgruppen, tillsatt av , skall lämna . Universitetsbiblioteket i är vitalt för . Dess ställning hotas av att anslagen inte är tillräckliga. Det beror på att också har en funktion som nationalbibliotek för reservexemplar. Vi anser att bör beviljas ett särskilt anslag för universitetsbibliotekets nationalbiblioteksfunktion. Detta bör kunna göras i samband med att DFI avvecklas. Vi utgår ifrån att vad utbildningsutskottet anförde i betänkandet Ub 1985/86:32 kommer att beaktas. Vårdutbildningarna i har dels statlig huvudman (ex. utbildning till sjukgymnaster, läkare, tandläkare) dels landstingskommunal huvudman (ex. för sjuksköteksor, arbetsterapeuter, laboratorieassistenter). arbetar för att de kommunala högskoleutbildningarna överförs till staten. Det skulle ge bättre forskningsanknytning och därmed bättre kvalitet och bättre möjligheter till samordning och integrering med övrig universitetsutbildning. I vår partimotion om högskolan lägger vi fram förslag på hur en sådan integrering kan starta i samband med att ny högskola etableras i och . 1 utbildas vårdlärare på i . Därifrån bedrivs också en mycket uppskattad distansutbildning för vårdlärare i samarbete med en rad sydsvenska landsting i städerna , , , och . Förra budgetåret minskade sina platser . I årets budetproposition föreslås att vårdlärarutbildningen skall dras ner . Neddragningen drabbar i princip alla utbildningsorter utan hänsyn till vilken verksamhet som bedrivs, utan hänsyn till om man tidigare haft svårt att belägga platserna eller utnyttjat sin kapacitet i det närmaste fullt ut. Innan beslutet genomförs bör möjlligheterna till en regional differentiering av neddragningen utredas. I partimotion: Förbättrad omvårdnad yrkar vi avslag på för Innan förslaget genomförs bör möjligheten till en regional differentierad indragning utredas och en samordning göres med den planerade omläggningen av utbildningen som beräknas starta . beslöt en riksdagsmajoritet av socialdemokrater och moderater att lägga ner i . Det var ett olyckligt beslut. Vi arbetar för att beslutet skall rivas upp. Rapporter från tandvårdschefer i södra delen av landet tyder på begynnande svårigheter att besätta tandläkartjänster i glesbygderna inom södra regionen. 1 södra ett stort studerandeunderlag. Dagens studerande prioriterar utbildning som bedrivs i närheten till bostadsorten. Studerande med mantalsskrivningsort i södra delen av landet har inte ökat vid de tre andra odontologiska fakulteterna som följd av att tandläkarutbildningen i upphört med sitt intag av nybörjare. ligger i en tätbefolkad region, vilket garanterar ett stort och varierat patientunderlag som också är en förutsättning för hög kvalitet i klinisk utbildning. Medelåldern bland tandläkare i södra regionen är förhållandevis hög och många närmar sig pensionen. anser att det är ett slöseri med statliga medel och mänskliga resurser att inte ta till vara de skickliga forskare, lärare och övrig personal som fortfarande finns kvar i . Samma gäller lokaler och inredning. Vi föreslår därför att denna odontologiska utbildningsresurs skall utnyttjas medan möjligheterna finns. Det kan ske genom att en tandvårdshögskola inrättas i . Kvalificerad grundutbildning inom ett vårdyrke bygger på tre grundläggande förutsättningar, nämligen kompetenta sökande till utbildningen, kvalificerade och erfarna lärare och ett stort och varierat patientunderlag. Vid i finns samtliga dessa förutsättningar. i anser att skälen till nyintagning av studerande på blir allt starkare. I dagens läge kan det ske genom en omdisponering av utbildningsplatser i landet. Vi anser dessutom att det finns synnerligen goda skäl och förutsättningar i att samordna utbildningarna av tandläkare, tandhygienister, tandsköterskor och tandtekniker. Lokala, individuella, fristående kurser Vid fördelningen av anslaget till lokala, individuella, fristående kurser är klart underförsörjd i förhållande till övriga när hänsyn tas till utbildningsstruktur och folkmängd. Detta kan vi inte acceptera eftersom det drabbar humanistiska ämnen särskilt hårt. får i årets budget ingen uppräkning av anslagen och humanistiska grundutbildningarnas budget baseras till stor del på detta anslag. Den strukturomvandling och förnyelse som är i gång inom näringslivet i har vuxit fram ur insikten om betydelsen av nytänkande och kompetensförändring. I denna process deltar och högskolan i regionen som en betydelsefull del, eftersom näringslivet i hög grad har utnyttjat deras kompetens och resurser. Det vore olyckligt om förändringsviljan och förmågan sackar efter på grund av brist på anslag till för dessa fristående kurser. län har behov av ökad teknisk utbildning. Starka och samstämmiga önskemål finns från alla instanser i länet om att en ingenjörsskola med femårig teknisk utbildning och anknytande teknikerutbildning behövs i länet. Försöksverksamhet skall nu starta i men bör utökas till att omfatta även . En satsning på idrottsgymnasier i är välmotiverad. Starkt intresse har också visats i för handboll, i för ungdomsfotboll och i för handboll och fotboll. Därför bör var och en av dessa orter få starta en gymnasial idrottslinje med sin speciella inriktning. har stor betydels för östra delen av . Detta gäller såväl lärarutbildningarna som funktionen av regionalt utvecklingscentrum. Det senare knyts via särskild kontaktsekreterare till i . Kraftfulla satsningar pågår inom högskolan. Inom AES-sektorn gäller satsningen främst ekonomlinjen som blir fullt utbyggd. Inom teknik handlar det om polymerteknik och formteknik. 1 finns goda möjligheter att etablera ett polymertekniskt centrum med anknytning till KemiCentrum i . Detta polymertekniska centrum skulle under benämningen Polymer Valley bygga på tre verksamhetsgrenar. För det första skulle utbildning ske av såväl ungdoms- som vuxenstuderande med instruktörer och då både i skolbänk och på verkstadsgolv. För det andra kunde genom uppdragsverksamhet tillhandahållas kurser, konsultkunnande, provtagningar och annat utvecklingsarbete. För det tredje borde särskilda nyetableringsinsatser göras för att främja startandet av främst småföretag, t. ex. att genomföra utbildningar där polymertekniska kunskaper förenas med sakrevision och ekonomi. All verksamhet skall naturligtvis genomföras i samverkan med myndigheter, näringsliv, branschorganisationer och forskningsföreträdare. Ett sådant polymertekniskt centrums verksamhet skulle resultera i tillgång till välutbildad arbetskraft, ökat nyföretagande och en intensifierad teknikspridning. Det finns ett stort behov av utbildad arbetskraft inom turistnäringen. Därför har en del kommuner startat utbildning på gymnasienivå, ett- och tvååriga linjer. Däremot saknas utbildning på högskolenivå i . finns sådan utbildning i , och . söker ca 2 000 till 100 utbildningsplatser. Så gott som samtliga får arbete efter utbildningen. I budgetpropositionen föreslås en ökning med 80 platser fördelade på nuvarande utbildningsorter. Vi anser att en linje för turism och rekreation bör inrättas vid , dit en del av föreslagna utbildningsplatser förläggs. jordbruk och därmed dess livsmedelsindustri står inför strukturella förändringar som kommer att vara extra kännbara för län med dess stora arealer av odlad jord. har ett livsmedelstekniskt centrum med forskningsresurser. Vi anser att det vore önskvärt att vid högskolan i skapa en enhet som anknyter till verksamheten vid i . Enheten i bör ha en praktisk inriktning avsedd för små och medelstora företag inom livsmedelssektorn. Denna samarbetande enhet baserad på både i verksamhet och verksamheten vid enheten i kan sammanfattas under det gemensamma begreppet Livsmedelstekniska Högskola. I motion om Regionalt utvecklingsorgan föreslår vi skånska folkpartister ett program för ett bättre samarbete och sammanhållning i syfte att stärka som helhet. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär att klartecken ges till projektering av om- och tillbyggnad av genetiska institutionen i , 2. att hos regeringen begär att ekonomiska resurser omfördelas till enligt motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en projektering av ett Ekologihus vid i skall planeras, finansierat enligt vad som anförts i motionen, 4. att hos regeringen begär att fördelningen av medel för lokala och individuella linjer och fristående medel ses över i syfte att stärka humanistiska grundutbildningar vid i , 5. att hos regeringen begär att universitetsbibliotekets i roll av nationalbibliotek kompenseras ekonomiskt genom en omfördelning av resurser i samand med att DFI läggs ner, 6. att hos regeringen begär en ökad satsning på gymnasieutbildningen i län enligt vad som anförs i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gymnasier med idrottslig breddning i , och , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om polymertekniskt centrum i , 9. att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om livsmedelstekniska högskola, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att bör få behålla forskning och utbildning på tandvårdsområdet, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en turism- och rekreatonslinje vid högskolan i . () fp) fp)