mot · GB02A492 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:A492 av m. fl. (fp) om utveckling av 1.1 H uvudstadsregionens betydelse för resten av landet Utveckling och förändring är grunden för att bättre samhälle. Framtiden ställer människorna, samhället och politiken inför utmaningar. Liberalismen är optimismens ideologi. Liberaler tror på alla människors förmåga att utvecklas och i samverkan bidra till samhällsutvecklingen. tillhör kulturellt och ekonomiskt de västerländska demokratiska industrinationerna. Vi varken kan eller bör söka oss bort från den gemenskapen. Liberalismen avvisar alternativet, en inåtvänd nationell självgodhet. Klarar inte den internationella konkurrensen ekonomiskt, urgröps ofrånkomligt basen för vår välfärd. Ett stillastående präglat av en förnöjd attityd av mättnad utgör inte något stabilt tillstånd, utan är bara förstadiet till en allmän tillbakagång kulturellt, ekonomiskt och socialt. har unika kvaliteter. Här bor en femtedel av landets befolkning. Regionen står för mellan en femtedel och en fjärdedel av landets inkomster. Här finns vart fjärde företag i , som arbetar med import och export av varor och tjänster. I finns en tillräcklig bas för många slags aktiviteter, som helt saknas i andra delar av . Storstadens mångfald skapar möjligheter och ekonomisk expansion som kommer hela landet till del. Utvecklingen i har stor betydelse för hela landets framtid. Sysselsättningen i alla industrialiserade länder förskjuts från tung energi- och råvarukrävande varuproduktion mot den kunskaps- och kommunikationsberoende tjänstesektorn. befinner sig i en omfattande omstrukturering av arbetsmarknaden, Klarar vår region omställningen, kommer andra landsdelar att ha lättare att följa efter. Nyckeln till en fungerande regionalpolitik ligger i att skapa kreativa miljöer över hela landet. har många egna unika möjligheter att stimulera kreativitet och därigenom kulturliv, forskning, sysselsättning och välfärd. En allmän hämsko på genom indragningar, pålagor och kontroller gynnar ingen, utan gör bara fattigare. framtid måste utvecklas i samverkan med andra regioner. Från många andra län framförs förslag om tunga statliga investeringar i syfte Mot. att underlätta kommunikation mellan det egna länet och huvudstaden. Exempel är idéer om nya och snabba järnvägar runt , motorvägslän kar med andra större svenska städer eller bättre flygförbindelser. sammanhang ser uppenbarligen andra landsdelar som en motor för hela landet, en källa till gemensam utveckling som måste utnyttjas i Trenden i regionens utveckling går mot allt större klyftor mellan den norra och den . Längs stråket city-Arlanda flockas framtidsindustrier och människor med högre inkomster. Även andra klyftor i länet förstärks om trenden fortsätter. Tillväxten är på både norra och södra sidan av länet påtagligt förskjuten mot väster. På östra sidan finns skärgårdskommunerna med glesbygdsproblem, få arbetsplatser och delvis dåliga kommunikationer. Ingen samhällsutveckling är dock förutbestämd. Det går att med förutseende insatser stimulera en mera balanserad utveckling av regionen. Företagens lokalisering och människors val av bostadsort kan inte kommenderas genom politiska beslut. Men samhällets investeringar i kommunikationer, utbildning och bebyggelse kan påverka olika regiondelars förutsättningar och dragningskraft påtagligt. De centrala och nordvästra regiondelarnas försteg i utvecklingen bygger på deras goda kommunikationer. Närheten till både huvudstadens kraftfält och förbindelser till utlandet blir en källa till utveckling som bör tas till vara. Men det betyder också att nyinvesteringar i kommunikationer bör kunna utnyttjas för att lyfta andra regiondelar. På kan både befintligt och nyetablerat näringsliv gagnas av en ny fjärrtågsstation, ett eget flygfält och nya vägprojekt som ger bättre kontakt med Europavägnätet. Det ger också ett säkrare ekonomiskt underlag för ett ökat bostadsbyggande i den södra regiondelen. Goda kommunikationer är en förutsättning men inte en garanti för en framtidsinriktad utveckling av en region. Effektiviteten i en storstads näringsliv, organisationsliv, kulturliv och sociala samvaro avgörs av kommunikationernas kvalitet. Mångfalden av möjliga transportlösningar är en väsentiig del av kvaliteten. Kommunikationerna måste komplettera varandra. Investeringar i kommunikationer är dyrbara. I det regionala utvecklingsarbetet bör därför utgångspunkten vara att utveckla befintliga resurser och befintligt näringsliv, och inte använda investeringar i kommunikationer i syfte att förändra landets befolkningsfördelning. är hjärtat för landets tåg- och flygtrafik. Planeringen av investeringar för tåg och flyg måste därför ske med hänsyn till riksintressen, men också till att är den landsdel som har de flesta och viktigaste förbindelserna med utlandet. Det ligger därför i högsta grad i hela landets intresse att kommunikationerna till och från , liksom kommunikationerna mellan och utlandet, håller en hög kvalitet. 1* 1987188. En statsfinansiell njugghet mot får olyckliga verk- Mot. 1987/88 ningar för hela landets och regionens kommunikationsnät. Tvärförbindelser med bil och buss kräver framför allt utbyggnad av kringfartsleder runt och nya väglänkar i öst-västlig riktning mellan regionens yttre delar. Ett exempel på detta är Österleden mellan och . Ett konsortium av företag har erbjudit sig att genomföra byggandet av hela Värtalänken, alltså ända från Värmdöleden till . Tanken är att avgiftsbelägga delen mellan och Värtan och på så sätt finansiera projektet. Detta förutsätter emellertid en förändring av gällande regler. har tidigare motionerat om denna regelförändring, vilket dock icke blivit bifallet i . I den trafikpolitiska propositionen, 1987/88:50, har dock regeringen tänkt om. Där öppnas möjligheter för att både trafikantavgifter och lån från kommuner och företag skall kunna användas för angelägna trafikprojekt, som inte skulle komma till stånd inom rimlig tid om de skulle finansieras över statsbudgeten. Vi noterar det med tillfredsställelse. Investeringar i en förbättrad infrastruktur måste ses som en del av ett större mönster för en utveckling som inte gör halt vid länsgränserna. Ett inskränkt länstänkande kan leda till felsatsningar som kan bli dyrbara för skattebetalarna. Ett fördjupat samarbete bör från sida inledas med kringliggande län i , och , samt med deltagande av representanter från SJ, och . har av landets befolkning men får endast av de väganslag staten/beviljar. Regionen har en mängd länsvägar som hade varit upprustade om de legat i ett annat län. Den dåliga trafikstandarden har både miljö- och trafiksäkerhetseffekter. I ökar t. ex. antalet olyckor också med dödlig utgång snabbare än i andra län. Största orsaken är enligt trafiksäkerhetsutredningar att länet har ett vägnät byggt för 1960-talets trafikvolym. Det är därför rimligt att får en ökad andel av väganslagen. I den trafikpolitiska propositionen inrättas ett särskilt anslag för investeringar i länstrafikanläggningar. För nästa budgetår avsätts 650 milj. kr. och för det därefter kommande 320 milj. kr. I detta sammanhang är det lämpligt att ändra fördelningsmodellen för investeringarna i länstrafikanläggningar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Flygresandet har utvecklats mycket snabbt i . Samlokaliseringen av all inrikes flygtrafik till gav flyget en kraftigare ökning än någon kunnat förutse. har flygplatsen nått maximum av sin kapacitet. räknar i sina prognoser med en ökning av passagerarantalet i inrikestrafiken med . För utrikestrafiken räknar verket med en ökning på . I en treårig investeringsplan har luftfartsverket bl. a. föreslagit attén tredje Mot. bana skall byggas på liksom en ny inrikesterminal. SAS anser i sitt A492 remissvar att en tredje bana bör anstå i avvaktan på en utredning som skall visa alternativa åtgärder. I den nämnda trafikpolitiska propositionen avsätts 750 milj. kr. för en ny inrikesterminal på . Detta mot bakgrund av att den nuvarande terminalen är dimensionerad för ca 4 miljoner passagerare men måste rymma nära 7 miljoner. har i sin treårsplan tagit upp 300 milj. kr. för planeringen av en tredje bana på . I propositionen skriver dock föredraganden att också alternativa lösningar för den tredje banan har aktualiserats, vilket indikerar att också kan komma i fråga. Studier av flygplatsfrågorna visar entydigt att regionen behöver ytterligare en storflygplats och att /är den enda realistiska lokaliseringen av en ny flygplats. Denna bör utformas för allmänflyg och för att avlasta på de mest trafikerade inrikeslinjerna. Dessa linjer bör inriktas på resenärer vars start och slut är södra . En presenterad utredning visar också att en flygplats med detta läge skulle vara både samhälls- och företagsekonomiskt lönsam. Skälen för en satsning på är i korthet följande: skapar större kapacitetstillskott till lägre kostnad än en utbyggnad på . ligger mycket centralare i regionen än och ger flyget möjlighet att bredda sitt trafikunderlag på . Tillgång till inrikesflyg är en kraftfull faktor som styr näringslivets val av lokaliseringsort. En avreglering av flygtrafiken underlättar spridningen av inrikestrafiken från till . skapar rådrum för utformningen av den tredje banan på , och kan undanröja behovet av en ytterligare fjärde bana. Också flygteknikens utveckling med den nya generationen av tiltrotorplan, som endast kräver ett minimum av utrymme för start och landning, pekar på att mindre flygplatser kommer att spela en större roll i ett ytterligare utbyggt inrikesflygsystem. Den spårbundna trafiken behöver en ökad flexibilitet för att stärka sin konkurrenskraft. T-banan kan knytas samman bättre med järnvägsnätet, exempelvis genom förlängning från till eller från till . Spårvagnstrafik kan skapa andra nya sammanbindningar. Utbyggnaden av spårnätet för fjärrtåg och pendeltåg bär fortsätta även efter att nu påbörjade projekt är färdiga. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För pendeltågstrafiken behövs ytterligare dubbelspår på sträckorna ÄlvsjöVästerhaninge och UlriksdalUpplands . Vi vill i detta sammanhang redovisa olika projekt som diskuteras i regionen utan att ta slutlig ställning till genomförandet. dag den järnvägsförbindelse i länet som har den sämsta punktligheten. Tillika är den ett av världens mest belastade enkelspår. En ny bana bör vara Mot. ett viktigt samarbetsprojekt mellan berörda landsting, kommuner och A492 En ny Mälarbana bör kunna knytas till stambanan i trakten av . Det skapar underlag för en ny fjärrtågsstation Norr. kan ges pendeltågsförbindelse med , och pendeltågen få egna spår. Den mycket dyrbara dubbelspårsutbyggnaden skulle därmed kunna skrinläggas. På utgör snabbtåg till och , samt runt ett intressant perspektiv. En bättre förbindelse väster om skulle kunna avlasta från trafik mellan de norra och södra delarna av landet. Därigenom bortfaller behovet av en ny bro över . SJ:s planer på en ny fjärrtågsstation Syd är inriktade på en lokalisering till . Jämfört med alternativet skulle ge ett större trafikantunderlag. En god lokalisering är avgörande för fjärrtågens konkurrenskraft mot privatbilismen. Miljöskäl talar således, liksom tågtrafikens ekonomi, för . kan ekvationen förändras om en omfattande satsning på bioteknisk industri och forskning samt ett nytt universitet kommer till stånd i . En ny fjärrtågsstation Syd, som skulle bilda en knutpunkt för , Grödingebanan, spåren mot och pendeltågsspåret är ett intressant alternativ. Den skulle kunna bevara anknytning till fjärrtågen, vilket är av stor betydelse både för södra och för . Beslutade satsningar i nya fjärrtågsspår skulle därigenom komma en mycket större del av landet till godo. Den påbörjade utbyggnaden av Grödingebanan bör bedrivas så att inte ett byggande av Syd utesluts. En spåranknytning till genom en flyttning av stambanan är också intressant. Den största betydelsen får den dock för regionerna norr om , särskilt i kombination med en satsning på snabbtåg. För som helhet är det bra om får utveckla det man är bäst på. Rikets huvudstadsregion måste rimligtvis inrymma en betydande administrativ verksamhet. Den bör dock begränsas till vad som är gemensamt och nödvändigt för hela landet. Möjligheter att decentralisera offentlig förvaltning till länsstyrelser, andra regionala organ och kommuner bör tillvaratas. En utflyttning av för riket gemensamma funktioner är däremot tveksam. Det är också rimligt att huvudstadsregionen är ledande, men inte dominerande, inom kulturliv och teknologisk utveckling. Musik, teater och konst bör givetvis vara väl företrädda i huvudstaden och på en kvalitetsnivå som är attraktiv internationellt. Humanistisk och naturvetenskaplig forskning samt högteknologisk utveckling kräver för en fungerande kreativitet både en viss minsta storlek och goda kontakter med andra grupper inom och utom landet. Dessa förutsättningar uppfylls bäst i eller i omedelbar närhet av Storstadsområdet är även unikt lämpat för utveckling Mot. som bygger på importerad teknik, p. g. a. ett stort antal fristående importörer A492 och närheten till en stor marknad. pågår en minskning av varuproduktionen i . Det har ibland vållat farhågor för en obalans på arbetsmarknaden. I det stora hela är det obefogat. Endast inom vissa högspecialiserade områden kan tillverkningsindustrin konkurrera om arbetskraften i storstadsområdena. till regionen i stort finns ingen anledning att med särskilda medel söka hålla kvar tillverkningsindustrin i som annars skulle söka sig till områden med bättre tillgång på arbetskraft. Om man skulle söka öka andelen industri i skulle detta bl. a. leda till en från andra synpunkter oönskad ökning av regionens totala befolkning och att andra regioner berövas arbetstillfällen. Näringslivet är emellertid inte lika i alla delar av regionen. Det är rimligt att stimulera framväxten av mindre tillverkningsindustri, liksom självfallet även andra typer av företag i glesbygdsområdena. Den långt drivna specialiseringen av stora delar av arbetsmarknaden i stryker under betydelsen av att se regionen som en gemensam arbetsmarknad. De flesta väljer arbete efter intresse och utkomstmöjligheter och inte efter bostadsort. Det leder till långa arbetsresor för många. Det är viktigt att utgå från det faktum att fler än en arbetar i en flerpersonersfamilj. Omfattande resurser, statliga och kommunala, läggs ner på att bevara en levande skärgård med arbete för skärgårdsbefolkningen året runt. har emellertid presenterat en bemanningsplan för lotsplatserna i som i praktiken innebär att skärgården mer eller mindre berövas de allra mest naturliga arbetstillfällena. Vi kan inte acceptera att myndigheters handlanden så uppenbart strider mot varandra. I ett interpellationssvar i framhöll kommunikationsministern att en samhällsekonomisk helhetssyn måste anläggas på frågor av denna typ. Vi anser att bemanningsplan för yttre skärgården måste omprövas i sin helhet och att man därvid också beaktar såväl sysselsättningspolitiska som säkerhetspolitiska skäl. Miljöproblemen är en av vår tids ödesfrågor. Vi har miljön och naturen till låns för att lämna arvet vidare till kommande generationer. Vi får inte utveckla vårt samhälle så att unika naturvärden offras för alltid. Även en storstad skall ha en bra miljö, t. ex. ren luft, rent vatten och tillgång till grönområden. Miljösituationen i är gynnsammare än i många storstäder utomlands. Vi måste ta lärdom av de misstag som gjorts vid utbyggnaden av storstäder på andra håll i världen, så att dessa inte upprepas här. De framtida miljöproblemen måste analyseras utförligare. Tecken tyder på att den ekologiska balansen på flera håll i regionen är allvarligt hotad. Miljökonsekvensanalyser bör ske inför varje aktualiserad större förändring av natur eller bebyggelse. I med största befolknings koncentration är det luftföroreningarna som utgör det största miljöpro- Mot. 1987/88 Wernet. Det är till övervägande delen () trafiken som i bidrar till luftföroreningsutsläppen. Bil-, buss- och lastbilstrafiken samt flyget måste genom både ökade restriktioner och stimulanser förmås att reducera utsläppen. Reducering av föroreningarna kan ske genom rening vid källan dvs. före utsläpp, genom övergång till trafik med miljövänligare motorer eller bränsle, effektivare utnyttjande av transportapparaten eller energin samt genom en annan bebyggelseplanering av bostäder och arbetsplatser som minskar behovet av arbetsresor. Rening av dieselfordon bör införas med tanke på dessa fordons stora andel av kväveutsläppen i innerstaden. Den beslutade katalytiska avgasreningen på personbilar års modell hinner endast få begränsat genomslag till 1995 då enligt beslutade målsättning utsläppen av t. ex. kväveoxider skall ha minskat med i hela landet. Den katalytiska avgasreningen beräknas enligt endast hinna bidra till att begränsa ökningen av luftföroreningarna . Om de av föreslagna kraven på dieselfordon införs kan de beräknas medföra en minskning med till 1995. En rad ytterligare åtgärder bedöms emellertid som nödvändiga för att komma till rätta med luftföroreningarna i . Utbyggnad av kringfartsleder, infartsparkeringar och kollektivtrafik med miljövänlig drivteknik är nödvändig. Som nämnts bör få tillgång till en rimligare andel av anslag till väg- och trafikinvesteringar. Nya möjligheter till styrmedel bör skapas, t. ex. vägavgifter på vissa vägsträckor och trängselavgifter. bör göra det möjligt att införa sådana avgifter. Spårbunden trafik som Mälar- och Svealandsbanorna samt en förbindelse StockholmArlanda bör utbyggas. Stimulansbidrag bör lämnas för installation av rening även på äldre bilar där tekniska möjligheter finns. Utveckling av teknik för miljövänlig drift av kollektivtrafik och bilar samt för rening bör stimuleras. De oljetransporter i stor skala som går genom är ett ständigt hot mot miljön. Oljehamnen i bör därför flyttas till . Möjligheten att bygga en pipeline för oljetransporter bör prövas. som är en av landets största dricksvattentäkter bör skyddas genom införande av särskilda restriktioner mot kemikalier och skydd av tillrinningsområden. Vid transporter på bör särskilt stränga skyddskrav gälla. naturvårdsenhet bör förstärkas p. g. a. att den stora befolkningskoncentrationen ställer särskilda krav på resurser för samordnad miljöplanering i hela . Tack vare kampanjen en levande skärgård, som följer riktlinjer som drogs upp av , har människor blivit mer rädda om vår unika skärgårdsmiljö. All utveckling i skärgården måste ske med särskild hänsyn till den känsliga naturen. Det gäller i hög grad sjöfarten särskilt - med allt större tonnage som alstrar ökade luftföroreningar och slitage på stränderna. Storstadsbor är mer än andra beroende av tillgänglig och fri natur för friluftsliv och annan rekreation. Regionplaneringen och kommunernas långsiktiga planering skall syfta till att säkerställa att tillräckliga grönområden kommer att finnas . när beslut skall fattas om enstaka mindre exploateringar av grönområden är det angeläget att de långsiktiga och övergripande behoven av naturmark uppmärksammas. Den orörda naturens långsiktiga värde för samhället måste vara en viktig förutsättning för all planering och alltid ställas mot kortsiktiga ekonomiska intressen. När ett område väl är exploaterat går det inte att återställa. Fler områden i bör ges ett fastare skydd genom inrättande av naturreservat, naturskyddsområde eller naturvårdsområde. 4.4 Källsortering av avfall Källsortering av sopor bör underlättas genom att bostäder vid ny- och ombyggnad förses med utrymmen för förvaring av utsorterat avfall. Länsveterinären bör befrias från sina dubbla lojaliteter - lantbruksnämnd och länsstyrelse och arbeta framför allt med konsumenternas bästa för ögonen vid granskning av livsmedelsfrågor. Statens miljömedicinska laboratorium (SML) som samarbetar med i omgivningshygieniska och hälsoförebyggande frågor bör ges ökade resurser för att kunna arbeta med den samlade påverkan på människan som olika ämnen har. En liberal bostadspolitik ger valfrihet och inflytande för bostadskonsumenterna. Den skapar rättvisa mellan boende och olika upplåtelseform. Bra bostadsmiljöer skall formas och bevaras. Gjorda investeringar i bostäder, miljö och service skall hanteras med varsamhet. till har fördubblat sin befolkning. har både födelse- och flyttningsöverskotten ökat. ökade befolkningen i med 15 000 personer. Befolkningsökningen ökar kraven på fler och mera ändamålsenliga bostäder. Dagens bostadssökande är framför allt ungdomar, äldre, frånskil- 9 da samt inflyttade från både övriga och utlandet. Störst är behovet av smålägenheter och . Inom vissa kommuner A492 föreligger även behov av kollektivhus. Behovet av bostäder är olika inom länets kommuner. har en mycket stor dragningskraft. Även med en påtagligt högre bebyggelse på lediga markbitar, blir det svårt att där tillgodose efterfrågan. De södra delarna av regionen har också ett stort behov av små bostäder, dels på grund av många ungdomar, dels på grund av den ensidiga lägenhetssammansättningen som skapades i dessa kommuner under 1960och 1970-talen. Många kommuner i har varit återhållsamma med bostadsbyggandet . krävs en uppryckning över lag. Bostadsbyggandet inom måste ökas till minst 10000 lägenheter . Renoveringar och upprustningar av äldre hus måste få fortsätta, men ske med varsamhet. Bostadskonsumenternas intressen och efterfrågan skall styra både lägenhetsstorlekar och besittningsformer i nyproduktionen. Av det skälet måste byggandet av smålägenheter och ökas. Servicebostäder är en bra form av boende som ofta efterfrågas av äldre och handikappade. Också efterfrågan på bostadsrätter är stor och måste resultera i fler bostadsrätter både i nyproduktionen och i befintliga hus. Bostadsrätten ger människor ett bättre inflytande över sitt boende. Bostadsbyggandet måste utformas så, att hyrorna i nybyggda hus inte blir orimliga. Det kräver bra planering och stor sparsamhet. Flexibla stadsplaner och omprövning av kostnadskrävande normer är nödvändiga. I nya bostäder bör bostadsytorna kunna minskas och flexibiliteten i planlösningen öka. Komplettering och förbättring av befintliga bostadsområden kräver ofta lägre samhällsinvesteringar. Utbyggnaden bör ske i samråd med dem som redan bor i området. Hus i närbelägna fritidsområden bör kunna förvandlas till permanentbostäder. Rivningsraseriet måste stoppas. Ombyggnation av äldre lägenheter får inte bedrivas så att de boende drabbas av onödigt höga hyreshöjningar. De enklare och billigare lägenheterna måste behållas, för människor som önskar sådana. Lägenhetssammanslagningar måste upphöra. 5.1 Stimulera byggandet av små lägenheter Många smålägenheter har försvunnit genom lägenhetssammanslagningar i samband med ombyggnader. Det är nödvändigt att vid saneringar noga överväga hur många smålägenheter som bör sparas. En försiktig upprustning kan i många fall vara ett bra alternativ till en genomgripande ombyggnad. Vi anser att ombyggnadslån inte bör utgå vid ombyggnader som innebär sammanslagningar av lägenheter såvida inte fastighetsägaren kan påvisa att det råder ett överskott på små lägenheter. Vid ombyggnad av hus bör det vara möjligt att erhålla ombyggnadslån även om alla lägenheter inte fullt uppfyller de krav som ställs på en ny lägenhet. På orter med omfattande högskoleutbildning är det lämpligt att bygga studentbostäder. Det är ofta mycket svårt för dem som skall påbörja sina studier att få en bostad som är möjlig att bekosta endast med inkomster från studiemedel. Fler bostäder för studerande gynnar alla ungdomar eftersom konkurrensen om små bostäder minskar. På allt fler orter i regionen råder det brist på små bostäder för ungdomar. De flesta ungdomar som önskar bo i en egen lägenhet har i allmänhet begränsade möjligheter att klara av en hög hyra. De efterfrågar därför ofta små lägenheter. Det är angeläget att bygga fler smålägenheter på de orter där det är brist på sådana. byggs det nästan inga lägenheter som är mindre än två rum och kök.