mot · GB02Fi313 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi313 av och () om reformering av det kommunala skatteut j ämningssy stemet Det kommunala skatteutjämningssystemet har varit föremål för beslut . Den mest genomgripande reformen beslutades av 1979. Avsikten med skatteutjämningssystemet har varit att åstadkomma en utjämning av de kommunala skattesatserna med hänsyn till de stora skillnader i skattekraft som råder. Även om den då beslutade reformen innebar en förbättring för flertalet kommuner som ingick i systemet så råder fortfarande stora skillnader. Själva grundfelet med systemet är att inte alla kommuner ingår i systemet. Skall man uppnå målsättningen med en jämnare nivå på utdebitering måste alla landets kommuner ingå i skatteutjämningssystemet, vilket betyder att skattekraften skall vara densamma i varje kommun. Som stöd för den uppfattningen kan man anföra att en kommuns skattekraft inte är en följd av en kommunalpolitisk prestation, utan en konsekvens av andra faktorer. En sådan faktor är vilken roll en kommun spelar nationellt eller regionalt. som huvudstad inrymmer en rad centrala förvaltningar för hela landet. Näringslivets organisationer och de stora företagen har sina huvudkontor förlagda till . Inom nämnda verksamheter ligger löneläget på en betydligt högre nivå än vid ett tillverkningsföretag eller en kommunalförvaltning i en landsortskommun. Skattekraften i landsortsregionerna uppgår till av medelskattekraften, medan med sina 1,6 milj. innevånare har en skattekraft på av medelskattekraften, dvs. högre än övriga regioner i landet. Detta ger också ett klart utslag i utdebiteringsnivån. Vad som också är intressant är hur kommunalskatten drabbar olika inkomstgrupper. En undersökning som gjorts av revisorer om inkomst- och förmögenhetsskatterna visar att vid en beskattningsbar årsinkomst på . utgör kommunalskatten av den sammantagna skatten. utgör den och vid inkomsten . De visar att en låginkomsttagares eller pensionärs huvudsakliga skattebörda är kommunalskatt. Han är knappast alls berörd av marginalskattereformer av den statliga skatten. Däremot innebär en skillnad i kommunalskatt på . att en pensionär i en kommun med den högre utdebiteringen betalar mellan . mer i skatt än pensionären i en kommun med den lägre kommunalskatten. lär det inte vara möjligt att utmäta en total rättvisa i ett skattesystem för landets kommuner, när det knappast finns någon kommun som struktu- Mot. rellt är en annan kommun lik. Det varierar också mellan kommunerna hur Fi313 duktig man är på att sköta sin förvaltning. Skall vi bevara den kommunala beskattningsrätten får vi alltid räkna med skillnader i utdebitering. Men den principiella utgångspunkten måste vara att de endast skall vara motiverade av skillnader i serviceutbudet. Ett system där alla kommuner ingår i skatteutjämningen med lika skattekraft måste då kompletteras med ett nytt system som väger in kostnadsskillnaderna mellan kommunerna. länsavdelningar i Norrlandslänen hävdar att kostnaderna i kommunerna i de nordligaste länen är ca . högre per innevånare i jämförelse med kostnaderna i . Sådana skillnader måste beaktas. En storstadsregion har kostnader som inte är jämförbara med andra kommuner och då måste det beaktas i det system som bör ersätta det nuvarande skatteutjämningssystemet. används för ekonomisk utjämning mellan kommunerna. Dessa pengar kunde användas i ett system som lämpligen kunde kallas för ett struktur- och kostnadsutjämningsbidrag. För att få en fortlöpande uppföljning av kostnaderna för olika verksamheter och anläggningar i de olika kommunerna kunde länsavdelningar eller länsstyrelserna anförtros denna uppgift. En sådan genomgripande omläggning av kommunernas skattesystem bör utgå från målsättningen att alla kommuner inte skall behöva ha en högre sammanlagd utdebitering än . En systemomläggning av denna omfattning skulle kräva en övergångsperiod för att ge kommunerna tid att anpassa sig. Den reformering av det kommunala skatteutjämningssystemet som föreslås i årets budgetförslag bör bifalla. Vad vi här ovan har skisserat som ett nytt skattesystem bör regeringen utreda för att återkomma med förslag till . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den framtida inriktningen av den kommunala skatteutjämningen. () ()