ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub316 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub316 om återinförande av benämningen folkskola, m. m. Under fjolårets väckte jag en motion (Ub339) där jag dels föreslog att benämningen grundskola skulle ändras till folkskola, dels att yrkestiteln folkskollärare skulle återinföras, dels att en parlamentarisk utredning skulle tillsättas med uppdraget att se över läroboksutbudet och sätta upp kriterier som syftar till att ge skolorna enbart goda (hederliga) och kunskapsrika läroböcker. Dessa förslag avvisades av utbildningsutskottet. Förmodligen hade utskottets socialdemokratiska ledamöter inte läst motionen tillräckligt uppmärksamt. Hade man gjort det antar jag att förslagen skulle fått ett mera positivt mottagande. Hade de ändå avvisats antar jag att det skett under mera former än vad som skedde. Som stöd för mina förslag citerade och åberopade jag nämligen kultur- och skolministern . Det är faktiskt detta statsråd som inför offentligheten upprepade gånger hävdat att den hedervärda folkskollärartiteln bör återinföras" liksom benämningen folkskola. Jag citerade statsrådet till yttermera visso ur den socialdemokratiska tidningen (). I referatet heter det vidare att statsrådet fann utvecklingen av läromedlen kränkande och gav exempel: Det var en grotesk bok i samhällskunskap som inte beskrev ett enda svenskt samhälle, utan som i stället förde ett teoretiskt resonemang om hur en stad är uppbyggd. Ett sånt kvalificerat nonsens. Liksom föregående år delar jag den socialdemokratiske kultur- och skolministerns uppfattning i dessa avsnitt. Läromedlens kvalitet är naturligtvis särskilt viktigt. Det framgår inte alldeles klart vad statsrådet menar med hederliga läroböcker. Jag utgår emellertid ifrån att han därmed menar bättre och ändamålsenligare läroböcker än vad som till en del förekommer i dagens skola. Det är också min uppfattning att kvaliteten (innehållsmässigt) måste bli betydligt bättre i vad gäller en del av läroböckerna om skolans främsta uppgift, den kunskapsförmedlande, rätt skall kunna förverkligas. Detta bör ges regeringen till känna. För att inte statsrådets åsikter skall gå någon socialdemokratisk utskottsledamot förbi nämner jag honom i följande klämmar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag i enlighet med statsrådet önskan om ändring av benämningen grundskola till folkskola och att yrkestiteln folkskollärare återinförs, 2. att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppdrag att se över läroboksutbudet och sätta upp kriterier som överensstämmer med statsrådet önskan och syftar till att ge skolorna enbart goda (hederliga) och kunskapsrika böcker. 1987/88 .
mot · GB02Ub317 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub317 av m. fl. (s) om studiecirklar för invandrare Folkrörelser och deras studieförbund har betytt mycket för att underlätta för flyktingar att finna sig till rätta i det svenska samhället. Genom kommunaliseringen av svenska för invandrare (SFI) har dessa insatser inte helt kunnat fullföljas. Under innevarande år har en speciell satsning gjorts för att stärka invandrarnas ställning och bryta trenden med sjunkande valdeltagande bland invandrare. Detta har skett gehorri att givit ett speciellt anslag till bland invandrare. Vad vi kan se nu har denna kampanj samlat ett stort antal deltagare och säkert betytt mycket för att stärka invandrarnas ställning i det svenska samhället. Emellertid är detta en studiekampanj av engångskaraktär och inför étt val. Flera skäl talar för att särskilt stöd till studiecirklar för invandrare kontinuerligt borde ges oberoende av valen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studiecirklar för invandrare. () ()
mot · GB02Ub321 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub321 av m. fl. (fp) om prov i komvux I budgetpropositionens utbildningsdel föreslås att totalt 16,5 milj. kr. avsätts för nationell utvärdering och prov. De prov som härvid åsyftas är bl. a. särskilda prov i komvux. har vi vänt oss mot att SÖ tilldelas särskilda medel för detta och i stället föreslagit att de medel som erfordras för konstruktion och genomförande av prov i komvux får ges nödvändig prioritering av SÖ utan att särskilda medel avsätts för detta. Anslaget bör därmed minskas med 3 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att under anslaget B9 Nationell utvärdering av prov anslår 3 milj. kr. mindre än vad regeringen har föreslagit. () ()
mot · GB02Ub322 · 1988-01-26 00:00:00 — av och () om bidrag till hantverkshus vid I årets anslagsframställan tillstyrker ett särskilt anslag till till utrustning för hantverksundervisning. Detta förslag avvisas av regeringen i budgetpropositionen. I vår kommittémotion om grundskola och gymnasieskola har vi anvisat vägar för ett rättvisare och mer generöst statligt bidrag till de fristående skolorna. Vi har även tagit upp frågan om ett temporärt stöd för att garantera skolornas överlevnad i avvaktan på ett nytt statsbidragssystem. Utöver detta vill vi i denna motion aktualisera frågan om ett särskilt bidrag till angelägna investeringar i utrustning för hantverksundervisning vid . Denna skola har alltmer kommit att bli berörd av utvecklingsarbete med pedagogik och lärarfortbildning. Många lärare gör dessutom studiebesök vid skolan och skolans egen personal medverkar ofta som föreläsare vid studiedagar, konferenser etc. I Waldorfskolornas kursplan spelar hantverksämnena en viktig roll som hjälpmedel för att åstadkomma en allsidig utveckling av eleverna. Att få skapa med egna händer motverkar skoltrötthet och koncentrationssvårigheter och bidrar till att utveckla kreativitet och flexibilitet i tänkandet. Tack vare stora och uppoffrande insatser från föräldrarnas sida har det varit möjligt att uppföra ett hantverkshus vid skolan. Dock saknas resurser för inköp av inredning och maskiner jämte erforderliga installationer. För att kunna erbjuda eleverna en god standard på övningsutrustningen krävs betydande investeringar. Vi bedömer att ett rimligt bidrag bör vara , dvs samma summa som föreslog i sin anslagsframställan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett investeringsbidrag till . () () 1 1987/88.
mot · GB02Ub323 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub323 om försöksverksamhet med regionala idrottsgymnasier finns kommunala idrottsgymnasier i (orientering), (skidåkning vid ) och (tennis och ishockey). F, G och H län är rekryteringsområde. Studier och idrott kombineras här på ett sätt som ger eleverna möjlighet att delta i respektive linjers normala studiegång. Denna kombination har kallats Smålands-modellen. Kommuner, länsskolnämnd, skolöverstyrelse och grenar har följt och påverkat modellens utformning. Smålands-modellen är ett mellanting mellan riksidrottsgymnasium och den individuella specialinriktning på hemma-gymnasieskolan som benämns hemortsalternativet. Modellen har blivit mycket uppskattad. Erfarenheten visar att den kombinerar båda de andra alternativens fördelar. Eleverna får tillgång till kvalificerad idrottsutbildning och träning liksom vid de riksrekryterande idrottsgymnasierna. Eftersom eleverna i Smålandsmodellen rekryteras regionalt, kan de fortfarande vara aktiva i sina hemmaklubbar. Deras kontakt med hemmet blir givetvis också mycket enklare än om de studerat långt hemifrån vid andra tänkbara gymnasier med samma ämneskombinationer. Skolstyrelserna i , och kommuner har hos regeringen anhållit om att få fortsätta med Smålands-modellens idrottsgymnasier i en femårig försöksverksamhet. , skolöverstyrelse och idrottsförbund har tillstyrkt detta. Verksamheten finansieras av respektive kommun, som svarar för löner till idrottslärarna och övriga driftskostnader. kommun ansvarar också för huvuddelen av kostnaderna för elevinternat. Intagningsnämnderna har ansett att Smålands-modellen är det bästa studiealternativet för de elever som antagits. Nämnderna har därför anfört att särskilda skäl föreligger för beviljande av studiestöd i form av inackorderingstillägg. Eleverna har t. o. m. /87 beviljats sådant studiestöd. Vi har fått veta att centrala avslagit ansökan om inackorderingstillägg för studerande vid de här aktuella gymnasieskolorna. Enligt uppgift beviljar CSN inackorderingstillägg endast till elever i riksidrottsgymnasierna. Om anhållan om en femårig försöksverksamhet beviljas garanteras internateleverna detta studiestöd. Vi föreslår i denna motion att den så framgångsrikt påbörjade verksamhe ten med regionalt rekryterande idrottsgymnasier får fortsätta i en femårig försöksverksamhet jämsides med alternativen riksrekryterande idrottsgymnasium och idrottslig specialisering vid hemma-gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kommunala idrottsgymnasier av typ Smålands-modellen bör få fortsätta i en femårig försöksverksamhet. 1987/88 Ub323
mot · GB02Ub325 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub325 av och (vpk) Den genom samhällets försorg bedrivna undervisningen av barn och ungdom har till syfte att meddela eleverna kunskaper och öva deras färdigheter samt i samarbete med hemmen främja elevernas utveckling till harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. - Skollagen §1. Ovan nämnda avsnitt av skollagen inkluderar elever med en annan språklig och kulturell bakgrund än majoritetsbefolkningens. Regeringen föreslår i prop 1987/88:100, bil. 10, sidan 108 följande: .. .Jag anser att hemspråksundervisningen i större utsträckning bör förläggas utanför den ordinarie timplanen... Detta vore för invandrarundervisningen ett mycket allvarligt bakslag. Regeringens motivering är: Eleverna går inte miste om annan undervisning och ett lugnare och bättre arbetsklimat skapas i klassen genom att invandrareleverna kan närvara på alla lektioner tillsammans med sina kamrater med svensk bakgrund... Det finns ingen vetenskaplig undersökning av svensk skolmiljö som ger någon grund för regeringens påstående. Att skylla problem med arbetsklimatet i skolan på att det finns olika etniska grupper i klasserna, är att göra det lätt för sig. Om hemspråket förpassas till skolans periferi kommer det med säkerhet att dö ut helt som undervisningsform inom endast . Det blir naturligtvis mycket svårt att motivera invandrareleverna till att just de ska sitta kvar i skolan och ha undervisning medan alla de klasskamrater vars hemspråk är svenska får ägna sig åt olika fritidssysselsättningar. Att kvalificerade lärare kommer att stanna i yrket, när man i stället för hel tjänst endast kommer att kunna erbjuda , anses som uteslutet. I stället för utbildning av kvalificerade hemspråkslärare blir invandrareleverna hänvisade till att undervisas av människor med endast ringa erfarenhet och utbildning. Den låga status som hemspråken har i beroende på regeringens ovilja att införa så kallad obligatorisk hemspråksundervisning skulle komma att ytterligare försämras. De eventuella problem som kan finnas kopplade till hemspråksundervisningen löses icke enligt vår mening genom att skapa nya problem. Man ersätter inte en olägenhet med en annan. Enligt vår mening vore en samordning av undervisningen att föredra i stället för undervisning utanför den ordinarie timplanen. Det torde var fullt möjligt att undervisa i religion på grekiska eller geografi på kurdiska. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att hemspråksundervisning ska bedrivas inom skolans ordinarie timplan, 2. att hos regeringen hemställer om förslag innebärande obligatorisk hemspråksundervisning i ungdomsskolan, med möjlighet till dispens. (vpk) (vpk) 1987/88 Ub325
mot · GB02Ub326 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. (s) om gymnasiestudier i hemlänet Tillgång till god utbildning är i vårt samhälle av grundläggande betydelse för både individens och samhällets utveckling. Närheten till utbildning är en utslagsgivande faktor när människor bestämmer sig för att utbilda sig. Undersökningar som gjorts visar på detta. a. har det kommit fram att orter med goda utbildningsmöjligheter generellt uppvisar högre utbildningsnivå bland sina innevånare än de, där människorna saknar utbildningsmöjligheter på hemorten. Andra iakttagelser som gjorts är att en regions förmåga att tillgodose sitt näringsliv med den arbetskraft som efterfrågas genom att själva utbilda den är av mycket avgörande betydelse för regionens utveckling och fortlevnad. Utbildning på gymnasienivå med fritt val av utbildningslinje skall garanteras varje elev i ett län. Fördelningen av statliga medel för den gymnasiala utbildningen måste innebära ett hänsynstagande till de särskilda problem som uppkommer i glesbygden, där ett mindre antal elever söker varje utbildningslinje. Det är mycket angeläget med ytterligare samordning mellan kommunerna i ett län beträffande linjeval och speciella utbildningar som är smala. Detta för att gymnasieeleverna skall kunna gå i gymnasium åtminstone i sitt hemlän. Att tillgodose dessa krav kan även innebära att det statliga stödet till dylika utbildningar och framför allt till glesbygdsgymnasier måste få en annan prioritet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillgången på och resursbehovet för gymnasiestudier i hemlänet. () ()
mot · GB02Ub327 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub327 om tvåårig kantorsutbildning vid En översyn har gjorts av kyrkomusikerorganisationen beträffande lagar och förordningar, struktur och utbildning (SOU 1985:55). Den tvååriga kantorsutbildningen, som enligt betänkandet skall förläggas till endast vissa namngivna folkhögskolor, bör enligt vår mening kunna knytas även till andra kyrkliga folkhögskolor med musiklinje, bl. Många generationer av folkskollärare har via undervisning vid folkskoleseminariet och kantorskurserna fått sin kyrkomusikaliska utbildning och examinerats i . Sedan folkskollärarseminariet upphörde och gick över i lärarhögskola försvann den kyrkomusikaliska skolningen där, men kantorskurserna har fortsatt utan uppehåll . Genom det framlagda förslaget om ändrad kyrkomusikerutbildning kommer den kyrkomusikaliska traditionen vad gäller kantorsutbildning och kantorsexamination att brytas för del. Sommarkursen 1986 torde bli den sista och kantorsexamineringen , som inte föregås av någon förberedande kurs, kommer att vara den sista i raden. För kommer frånvaron av kantorsutbildning och examination inom stiftet att bli en stor förlust. Jag vill starkt understryka att man nu bör tillvarata redan engagerad personal och utnyttja befintliga lokaler, instrument, notmaterial m. m. vid och dessutom räkna med redan intresserade elever och ett gott rekryteringsunderlag i stiftet. i har en musiklinje som omfattar 24 elever. 12 av dessa går på kyrkomusikalisk utbildning med inriktning mot organist- och kantorsexamen. har 31 elever utbildats och gått upp i organist- och kantorsexamen, de flesta i . En stor del av dem har, ibland efter, men oftast kompletterat med pedagogisk examen för kyrkokantorer och är verksamma på många håll, inte minst inom . Efter överenskommelse i lärarråd och efter beslut av skolans styrelse är hela musiklinjen, 24 elever, från och med /87 kyrkomusikinriktad. Eftersom musiklinjens lokaler, instrument (frånsett orglar) och lärare har kapacitet för 24 elever går den förändringen att genomföra utan komplikationer. I instrumentväg måste emellertid komplettering ske vad gäller överspelningsorglar, som har ett antal motsvarande 12 elever. Kyrkomusikutbildningen kräver mycket lärartimmar därför att den har så många obligatoriska, betydelsefulla ämnen: orgel, piano och sång. Här satsar skolan redan nu lärartimmar betydligt mer än de som fås från . Kantorskurserna i torde försvinna fr. o. m. Det vore rimligt att musiklinjen vid då tar över och genomför kursen som en folkhögskolekurs omfattande . Examinationen kunde det året förläggas till liksom . borde både kursen och examineringen kunna förläggas till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör få examensrätt för viss del av de platser som står till förfogande i vad gäller kantorsutbildning. 1987/88 Ub327
mot · GB02Ub329 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub329 av m. fl. (s) om hemkunskap Allt fler människor har blivit medvetna om nödvändigheten av att ha tillräckliga kunskaper för att kunna skaffa sig sitt dagliga bröd. Vårt påstående bygger vi på alla insändare och artiklar i såväl dagstidningar som kolorerad veckopress. Där kan man läsa att alltför många inte fått lära sig att laga mat och att sköta hushållsekonomin. Allt fler socialsekreterare får ägna alltmer tid åt att göra upp budget och förklara sådant som skolan borde ge undervisning och kunskap om. Det faktum att det blir allt fler enpersonshushåll och om vi ska nå ett jämställt samhälle så kräver det att ungdomar som går ur skolan ska ha grundläggande kunskaper för att klara sitt dagliga liv. minskar tiden för hushållsarbete i hemmet, och mycket av den kunskap som fördes vidare mellan generationerna har därmed försvunnit. har konsumtionsutrymmet minskat för en del och vi för en intensiv debatt om matkvalitet och om matens betydelse för hälsan. En stor del av de allmänna resurserna går till konsumentupplysning och frisk- och sjukvård. Detta är bra. Men vi måste också satsa på att ge barn och ungdomar kunskap i kost- och konsumentfrågor på ett tidigt stadium, nämligen i skolan. Ämnet hemkunskap består av 5 huvudmoment: kost, hygien, miljö, konsumentekonomi och samlevnad, som alla måste rymmas inom den snäva tidsramen för ämnet. Alla dessa huvudmoment är viktiga för att kunna klara ett dagligt liv på ett bra sätt. Och hemkunskapen måste därför få ett rättmätigt utrymme i skolundervisningen så att alla huvudmoment kan behandlas. är alla ense om miljöns betydelse för oss, och att vi inte har tillräckligt med kunskaper hur vi som konsumenter kan leva och handla på ett miljövänligt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ämnet hemkunskap. () ()
mot · GB02Ub330 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub330 av och () om kombinationen hemkunskap-teknik i grundskollärarutbildningen I utbildningsplanen för grundskollärarlinjen som UHÄ fastställde heter det, när det gäller valfri ämnesfördjupning om 20 poäng att endast slöjd av de praktiskt/estetiska ämnena kan kombineras med teknik (se sid 11 i utbildningsplan för grundskollärarlinjen). Hushållslärarlinjen har i skrivelse till UHÄ hävdat att även hemkunskap-teknik är en mycket lämplig kombination, vilket inte beaktats. Kombinationen är värdefull av två skäl. För det första finns det i hemkunskapsundervisningen ett flertal kurser med teknisk anknytning. För det andra har skolan ett särskilt ansvar att försöka bryta det traditionella mönster som gör att flickor sällan väljer teknisk yrkesverksamhet. För att bryta detta mönster måste skolan utforma sin tekniska undervisning så att också flickor kan identifiera sig med innehållet i kurserna. undervisar till största delen män i teknik. Läroböckerna är fulla av muskulösa karlar som kör med skottkärror, spettar upp stenar, hugger ved osv. när man skall exemplifiera tekniska fenomen. , skolforskare från , skriver i sin bok i centrum (och ): Varför är kemi- och fysikundervisningen så koncentrerad kring abstrakta processer, laborationer med dyr utrustning som inte finns utanför laboratoriet? Varför handlar det i så hög grad om industriprocessen och mäns maskiner när det dagliga livet är fullt av kemi och fysik - när potatisen kokar, gröt bränns vid och saften jäser. Vem gör urvalet? Vem bestämmer vad som är värt att veta och kunna? talar visserligen om kemi och fysik, men ovanstående synpunkter är väl så relevanta också när det gäller teknik - det framgår klart av läroböckerna. Även i Lgr 80 som ju tydligt betonar vikten av de tekniskt-praktiska vardagsfärdigheterna, se t. ex. Lgr 80 sid 16 eller sid 31, där det t. o. m. betonas att: Mer traditionellt stoff kan behöva vika för att skolan tillräckligt skall kunna anknyta till den verklighet, som omger eleverna. Vi tror att en lärare som i sin utbildning har fått kunskaper i såväl hemkunskap som teknik kan utforma sin teknikundervisning så att den känns relevant och inspirerande för såväl flickor som pojkar. Dessutom torde tekniska moment i hemkunskapsämnet kunna behandlas med mer teknisk inriktning om läraren i hemkunskap har teknik som fördjupningsämne. 1 1987/88. Skolan och samhället i övrigt har trots mycket stora ansträngningar inte lyckats bryta det djupt rotade könsrollsmönstret som gör att flickor inte väljer teknisk inriktning i gymnasieskolan eller som yrkesval. Därför utbildar vi i alltför stor utsträckning flickor till arbetslöshet. Dessutom går vi miste om den tekniska begåvning som flickor har och som samhället så väl behöver. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kombinationen hemkunskap-teknik i grundskollärarutbildningen. () () 1987/88 Ub330
mot · GB02Ub331 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. (s) om central facklig kursverksamhet I budgetpropositionen föreslås att bidrag till viss central kursverksamhet för /89 anvisa ett anslag av . Anslaget finansieras via vuxenutbildningsavgiften. Dessutom förhandsanmäler statsrådet en ändring av statsbidragsreglerna som innebär att bidrag skall kunna ges för kurser på minst . skall statsbidragsberättigad kurs omfatta minst . Vi anser att dessa bestämmelser inte skall ändras. Central facklig utbildning är till övervägande del vidareutbildning av förtroendevalda och genomförs då målgruppen inte är tillräckligt stor för att utbildningen skall kunna arrangeras lokalt eller regionalt. Detta innebär att deltagarna på dessa kurser rekryteras från hela landet, vilket medför höga resekostnader per kurstillfälle. En möjlighet att genomföra centrala kurser skulle innebära att resekostnadernas andel av den totala kurskostnaden ökar väsentligt. Statsbidrag till utbildning bör till så stor del som möjligt användas till utbildning och inte till kringkostnader, varför den nu gällande regeln om kurslängd på minst bör bibehållas. En central utbildning bör, enligt vår mening, vara på minst för att leva upp till de pedagogiska och kvalitetsmässiga krav man kan ställa på utbildning på denna nivå. Den centrala utbildningen är en del av vuxenutbildningen och har i allt väsentligt en inriktning som kommer hela samhället till del. Naturligtvis finns också behov av kortare utbildningar för löntagarorganisationernas medlemmar, men dessa bör då genomföras lokalt eller regionalt då såväl restider som resekostnader står i bättre relation till kurslängden och kurskostnaderna. Huvuddelen av utbildningen genomförs också på detta sätt i studiecirkelform. Enligt propositionen är bakgrunden till förslaget om ändrade regler för bidrag till viss central kursverksamhet ett försök att underlätta en breddad rekrytering till facklig utbildning. Enligt vår uppfattning är inte reglerna om en minimitid på minst något hinder för vare sig män eller kvinnor till studier på centrala kurser då dessa i första hand vänder sig till förtroendevalda som redan har studieerfarenhet och fackligt aktiva. När det gäller medlemmar, och i kanske första hand kvinnor med kort facklig erfarenhet och som ej tidigare deltagit i facklig utbildning, kan kurslängden vara ett studiehinder. För dessa är cirkelstudier och korta lokala regionala kurser det bästa sättet att skaffa sig grundläggande fackliga kunskaper. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om central facklig utbildning. () () () () 1987/88 Ub331