ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub226 · 1988-01-20 00:00:00 — av () om läromedelsförsörjningen för synskadade Synskadade barn och ungdomar har fortfarande stora problem med att få läromedel som är likvärdiga med seende elevers. är RPH-Syn, Rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel för synskadade, inordnat under SIL, . Det betyder rent praktiskt att RPH-Syn går miste om värdefulla kontakter med de pedagoger som arbetar med synskadade elever genom resurscenter. Det händer att både lärare och elever upplever läromedlen som så dåliga att de utarbetar eget material. Trots att RPH-Syn prioriterar insatserna för hjälpmedel till elever inom och gymnasiet, så tvingas punktskriftsläsande elever ofta nöja sig med läromedel på kassett. Ur pedagogisk synpunkt är det olyckligt att inte utnyttja skriftspråk när det går. För att komma till rätta med de problem som finns för synskadade elever att i verklig mening kunna fungera integrerat i skolan och ha möjlighet att på lika villkor delta i undervisningen, krävs en översyn av läromedelsförsörjningen för synskadade elever. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av läromedelsförsörjningen för synskadade elever.
mot · GB02Ub228 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub228 om återinförande av betyg i ordning och uppförande har det kommit larmrapporter angående våldstendenser med allt grövre inslag inom skolan. Vandaliseringen av skolor i form av klotter, sönderslagna fönsterrutor, inventarier m. m. tycks på vissa håll vara mer regel än undantag. Många elever och lärare upplever sin arbetsmiljö som otrygg och otrivsam. En förutsättning för att eleverna skall lära sig respekt för skolans egendom är att myndigheterna tar på sig sina uppgifter och skapar en god och trivsam miljö i och omkring skolan. Det finns skrämmande exempel på skolmatsalar som mer har karaktären av utspisningslokaler och skolgårdar som påminner om rastgårdar. I en sådan miljö är det svårt att uppmuntra till varsamhet och respekt. Det är också angeläget att andra åtgärder vidtas som leder till att skolmiljön blir trygg och antivåldsinriktad. På vissa skolor har personalen lagt ned ett mycket stort arbete på att med föräldrarnas aktiva medverkan komma till rätta med problemen. Sådana initiativ är värda allt stöd. Ett annat sätt att främja en god och trygg skolgemenskap vore enligt kds att återinföra betyg i ordning och uppförande som ett komplement till de enskilda samtal som förekommer. Ordnings- och uppförandebetygen skulle vara av sportslig karaktär. Den eller de elever som så att säga förlorat en match, dvs. betett sig på ett sätt som medfört nedsatt betyg, skulle ha möjlighet att komma igen och visa sig vara vinnare i ordning och uppförande. Det är orimligt att skolan fixerar sig enbart vid att dokumentera elevernas kunskaper när förutsättningen för all inlärning är en trivsam och trygg miljö. Därför bör skolan också dokumentera elevens samarbetsförmåga, uppträdande och förmåga att skapa trivsel i skolan. Att skolan aktivt uppmärksammar och vitsordar elevers uppträdande gentemot kamrater, lärare och övrig skolpersonal är viktigt också med tanke på de förväntningar som kommer att ställas på dem ute i arbetslivet. Många elever har svårt att hävda sig i betygskonkurrensen när det gäller kunskapsområden. När det gäller god ordning och trevligt uppträdande har emellertid alla elever förutsättningar att nå högsta betyg utan inbördes konkurrens. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återinförande av betyg i ordning och uppförande inom grund- och gymnasieskolan. 1987/88 Ub228
mot · GB02Ub229 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub229 av m. fl. om de kommunala idrottsgymnasierna i 1 finns f. n. tre kommunala idrottsgymnasier med Smålandslänen som upptagningsområde. Denna regionala modell för kombinationen av idrott och studier, kallad Smålandsmodellen, har utvecklats i samarbete med länsskolnämnd, berörda kommuner och specialidrottsförbund på regional nivå. och special idrottsförbunden på riksnivå har hållits informerade. gymnasium undervisar i orientering, Sandagymnasiet i i skidåkning och Njudungs gymnasieskola i i ishockey och tennis. Denna regionala variant har fördelar framför riksidrottsgymnasierna. Upptagningsområdet är mindre och eleverna, en del bara , har följdaktligen nära till hemmen. Detta har betydelse att de kunnat vara verksamma i sin hemmaklubb och haft god kontakt med hemmet. Idrottsgymnasium med regional intagning utgör alltså ett mellanting mellan riksidrottsgymnasium och hemortsalternativet. Eleverna erhåller i den regionala modellen samma kvalificerade tränarinsatser som vid riksidrottsgymnasierna. Kommunerna står för samtliga driftkostnader inklusive hela lönsesumman för idrottslärarna. kommun har också stått för huvudparten av kostnaderna för ett elevhem. Skolstyrelserna i berörda kommuner har hemställt till regeringen om en femårig försöksverksamhet med regional intagning fr. o.m. SÖ har i en skrivelse framhållit värdet av Smålandsmodellen som ett tredje alternativ vid sidan av de reguljära idrottsgymnasierna och hemortsalternativet. I sitt yttrande finner SÖ i likhet med länsskolnämnden förslaget vara väl förankrat inte minst genom idrottsrörelsen i länet. SÖ tillstyrker alltså den femåriga försöksverksamheten. , och kommuner har som nämnts i huvudsak finansierat verksamheten. Staten har bidragit med studiestöd i form av inackorderingstillägg en i sammanhanget marginell utgift. Dessa har utgått därför att intagningsnämnderna åberopat särskilda skäl (dvs. möjligheten till kombination studier/idrottsutbildning har bedömts som den för eleven lämpligaste). CSN har emellertid omprövat sitt ställningstagande. Ansökningarna om inackorderingstillägg beviljas endast till elever på riksidrottsgymnasierna. Det vore stor skada om idrottsgymnasierna med regional intagning skulle tvingas upphöra och eleverna tvingas avbryta sin utbildning. Elever, skolstyrelser, länsskolnämnd, SÖ och specialförbunden bedömer de regio- 1 1 1987/88. nala idrottsgymnasierna vara ett fullvärdigt alternativ, ur vissa aspekter bättre än riksvarianten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att de kommunala idrottsgymnasierna typ Smålandsmodellen som ett tredje alternativ vid sidan av riksidrottsgymnasierna och det s.k. hemortsalternativet ingår i en femårig försöksverksamhet. 1987/88 Ub229 () () () () ()
mot · GB02Ub233 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub233 av och () om försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade studievägar inom gymnasieskolan I proposition 1987/88: 100 bilaga 10 aviserar regeringen en kommande försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade studievägar inom gymnasieskolan. Vi anser att är ett lämpligt län att bedriva sådant försök i. Med sexton kommuner av skiftande storlek och olika studieinriktningar med hänsyn till skillnader i näringsliv skulle försök med treåriga linjer kunna utgöra ett gott underlag för utvärdering inför ett permanent system med treåriga linjer för yrkesinriktad utbildning. Med hänsyn till det stora antal förstahandssökande som har till nuvarande yrkesutbildning bör antalet platser ingående i försöksverksamheten beräknas till ca 900. I utvärderingen bör stor vikt läggas vid uppföljning av eleverna vad beträffar utökat antal teoretiska studietimmar och utökad praktik. Erfarenhetsmässigt kan det konstateras att de ungdomar som söker tvåårig yrkesutbildning oftast som skäl för detta studieval uppvisar studietrötthet eller ett utpräglat intresse för mer praktisk utbildning. En annan viktig förutsättning är att lärarna på de nuvarande tvååriga linjerna erhåller fortbildning så att övergången till treårig linje sker på ett smidigt sätt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör bli utsett till försökslän för fullskalemodell i planerade försök med treåriga yrkesinriktade studievägar inom gymnasieskolan.
mot · GB02Ub234 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub234 av m. fl. (c) om försöksverksamhet med en naturbrukslinje Inom JST-sektorn har några specialkurser inrättats på försök. I budgetpropositionen 1988/89: 100, bilaga 10, föreslås att ett antal utbildningar inom den yrkesinriktade utbildningen får anordnas på försök som tre-åriga studievägar. I denna uppräkning saknas utbildning inom JSTsektorn. Vad vi erfarit och som också antyds i budgetpropositionen finns kursplaner framme för en treårig naturbrukslinje. Denna bygger på ett förslag från glesbygdsdelegationen om en särskild landsbygdslinje. Den gymnasiala yrkesutbildningen inom jordbruks-, skogsbruks- och trädgårdsområdet är den främsta inkörsporten till yrkesverksamhet inom de areella näringarna, som är en ryggrad i landsbygdens näringsliv. Det är därför utomordentligt viktigt att dessa yrkesutbildningar utvecklas så att de förblir attraktiva för ungdomarna och på bästa sätt förbereder dem för sin kommande yrkes- och medborgarroll. Dessa ungdomars kunskaper och förmåga att omsätta dem i en krävande och snabbt föränderlig yrkesverksamhet har avgörande betydelse för vår landsbygds utveckling på lång sikt. En mer dynamisk roll behövs i arbetet för att utveckla landsbygden. Benämningen naturbrukslinje kan ses som en markering av samhörigheten mellan alla utbildningar med areell anknytning. Det är mycket angeläget att nämnda utbildning ges utrymme i det förslag till treåriga försöksverksamheter med yrkesinriktade studievägar inför /89 som föreslås i budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att den treåriga försöksverksamheten inom den yrkesinriktade utbildningen jämväl skall omfatta naturbrukslinjen inom JST-sektorn. () ()
mot · GB02Ub235 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub235 av () om undervisning om nyandliga rörelser Med hänvisning till vad som anförts i motion I987/88:L708 hemställs att hos regeringen begär att man i religionsundervisningen uppmärksammar eleverna på frågor om nyandliga rörelser. Nr Vb232 -245.
mot · GB02Ub236 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub236 av m. fl. (c) om dövskolorna, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So615 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvalitetsfrågorna vid dövskolorna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av statligt stöd till studieförbundens handikappverksamhet. () () () (c) () () () () ()
mot · GB02Ub237 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub237 av m. fl. om statsbidrag till högre samskola och gymnasium beslöt att statsbidraget till högre samskola och gymnasium skulle avvecklas med början /89. I svar på interpellationer och frågor i har utbildningsministern vidhållit sin uppfattning att dessa skolor icke uppfyller kraven för statliga bidrag till s. k. fristående skolor. Med anledning av beslut lät länsskolnämnden i en forskargrupp vid göra en utvärdering av undervisningen vid de båda gymnasierna. Utredarnas slutsats blev att båda skolorna utgör ett komplement till det allmänna skolväsendet i enlighet med flera av de kriterier som fastställts av . Bland annat är högre samskola den enda skola i landet som tillämpar Montessoripedagogik på alla stadier - från förskola till och med gymnasiet. Och gymnasium är det enda gymnasium i som medger eleverna på naturvetenskaplig linje att studera C-språk i alla tre årskurserna. När riksdagsbeslutet togs pågick vid utprovning av en Montessoriinspirerad undervisning på gymnasiet och man har kommit fram till en hållbar modell. Det är denna modell som forskargruppen vid funnit så värdefull att den väl fyller kraven för statligt bidrag till fristående skola. Beträffande gymnasium kan påpekas att C-språk i alla tre årskurserna i princip kan erbjudas även vid de allmänna gymnasierna. är dock den enda skola i - möjligen i hela landet som också genomfört detta i praktiken. De erfarenheter som där görs bör rimligtvis vara av värde för det allmänna skolväsendet. Efter att ha tagit del av forskargruppens vid studie har skolförvaltningen i , liksom skolstyrelsen, tillstyrkt skolornas begäran om statsbidrag. i har tillstyrkt statsbidrag för men ej för . Kommunstyrelsen i beslutade med 14 röster mot en att tillstyrka ansökan om statsbidrag. Regeringen har emellertid visat sig vara fortsatt negativ till stads begäran om statsbidrag. Som argument har bl. a. anförts förekomsten av terminsavgifter vid de berörda skolorna, oaktat detta inte har med frågan om rätt till statsbidrag att göra. tjänar f. ö. 7 milj. kr. på att elevernas föräldrar betalar del av skolkostnaden. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar tillerkänna högre samskola och gymnasium i statligt stöd enligt gällande stöd till fristående skolor på gymnasial nivå. () () 1987/88 Ub237
mot · GB02Ub238 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub238 av och () om statsbidrag till i Bladins skola i startade sin verksamhet , dvs. Skolan är godkänd för fullgörande av skolplikt enligt 34 § skollagen. drivs skolan i stiftelseform. Skolan omfattar nio årskurser. Till skolan är två förskolor av Montessori-typ och en gymnasieskola knutna. Engelska är obligatoriskt språk redan fr. o. m. årskurs 1 och franska och tyska kan läsas frivilligt. Som ett led i strävan att inte sektorisera de olika stadierna och skapa största möjliga kontakt mellan eleverna och skolans olika lärare är ämneslärarsystemet infört redan fr. o. m. årskurs 2. Problem vid studieövergångar undviks härigenom. Under /86 startade försöksverksamhet med Montessoripedagogik i årskurs 1, bland annat för att möjliggöra en kommande integrering av förskolan och årskurs 1 med successiv intagning i skolarbetet. Denna pedagogik tillämpas också i årskurs 2. Undervisningen bedrivs i små klasser med god social kontakt. Det förekommer ett nära samarbete mellan skola, elever och föräldrar. Inom sker samverkan över stadierna och äldre elever lär sig hjälpa yngre. Stor omsorg ägnas åt att ge eleverna hjälp och trygghet under hela skoldagen. Studierna anpassas till de olika elevernas förutsättningar och behov. På skolan finns en relativt hög andel invandrarbarn, . Vidare finns många barn med särskilda behov, elever som haft stora svårigheter i tidigare skolor och ofta rekommenderats studier hos Bladins av tidigare lärare, kuratorer, psykologer eller socialtjänstemän. Bladins skola skulle på flera punkter kunna tillföra den allmänna värdefulla erfarenheter, såväl vad gäller uppflyttandet av läroplanens sociala målsättning som beträffande den pedagogiska uppläggningen och inriktningen. Skolstyrelsen i anser därför att Bladins skola är berättigad att erhålla statsbidrag. , som föreslagit regeringen vissa förändringar i nu gällande bestämmelser beträffande grunder för att förklara en fristående skola berättigad till statsbidrag, har ställt sig positiv till att statsbidrag till bör kunna utgå. Det är ostridigt att skolan fyller ett stort behov och att den är av stort värde för skolväsendet. Moderata samlingspartiet har i flera olika sammanhang föreslagit nya regler för att fristående skolor skall kunna erhålla bidrag för sin verksamhet. Ett genomförande av dessa förslag ger Bladins skola goda möjligheter att fortsätta sin verksamhet. Även med tillämpning av nuvarande bestämmelser om statsbidrag bör emellertid bidrag kunna utgå till skolan, såväl avseende som gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att statsbidrag skall utgå till i i enlighet med vad i motionen anförts. () () 1987/88 Ub238
mot · GB02Ub241 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub241 av () om länsskolnämndernas inspektionsfunktion Länsskolnämnderna skall fungera som den statliga skoladministrationens fältorganisation och som sådan ansvara för utveckling, samordning och planering av skolväsendet i länet. Nämnderna skall se till att målen och riktlinjerna för skolan förverkligas. Vidare skall de stimulera och stödja kommunerna i deras arbete med skolans utveckling. Den fasta personalen vid länsskolnämnderna omfattar ungefär 350 tjänster. Vid sidan härom disponerar nämnderna medel motsvarande ungefär 80 tjänster för att tillgodose nämndernas behov av särskild sakkunskap inom skilda områden. Ett bra betygssystem måste vara användbart för urval bland sökande till högre studier (slutbetyget). En elev bör få samma betyg oberoende av vilken lärare och vid vilken skola slutbetyg ges. Slutbetygen uppvisar enligt vissa ämnesexperters bedömning brister i fråga om likvärdighet. Även s. k. betygsinflation förekommer på sina ställen. Lärarna har inte tillräcklig information för att bedöma den egna klassens prestationer i förhållande till alla andra elever som studerar samma kurs. Gymnasieskolan har behov av särskilt stöd för att lösa den komplicerade uppgiften att se till att slutbetygen är likvärdiga. Det behövs i gymnasieskolan också ämnesinformation och kontakt mellan skolan och dess avnämare. De här nämnda uppgifterna kräver en rådgivande och kontrollerande institution, som förfogar över aktuell sakkunskap och erfarenhet och innehåller representanter för gymnasial utbildning, näringsliv samt universitet och högskolor. Den institution som behövs kan i brist på bättre beteckningar kallas ämne sinspektion. I ämnesinspektörernas uppgifter skall ingå en bedömning av den förekommande undervisningen, under ett uppbyggnadsskede av inspektionen i första hand undervisningen i de treåriga teoretiska linjernas avslutningsklasser. Inspektörerna skall ha till uppgift att följa undervisningsarbetet i de olika ämnena och därvid bl. a. granska skriftliga arbeten och dessas bedömning. Det bör vara möjligt att använda flera typer av inspektörer i den meningen att en del bör vara heltidstjänstgörande. Andra kan vara deltidsarbetande eller sådana som under ledighet från annan tjänst inträder för kortare perioder. Som tidigare redovisats disponerar länsskolnämnderna medel för att tillgodose olika behov av särskild sakkunskap. Tillsammans med bör länsskolnämnderna få i uppdrag att omvandla viss del av nämndernas resurser för pedagogisk expertis till en ämnesinspektion med rådgivande och kontrollerande uppgifter, i ett uppbyggnadsskede i första hand för undervisningen i de treåriga linjernas avslutningsklasser. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att och länsskolnämndema får i uppdrag att omvandla viss del av nämndernas resurser för pedagogisk expertis till en ämnesinspektion med rådgivande och kontrollerande uppgifter, under ett uppbyggnadsskede i första hand för undervisningen i avslutningsklasserna på de treåriga linjerna av gymnasieskolan. 1987/88 Ub241
mot · GB02Ub242 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub242 av och () om lärarrekryteringen Mångå kommuner använder sig fortfarande av ett system med tillfälligt anställda lärarvikarier. Vikarien anställs när förfall för ordinarie lärare anmäls, om någon vikarie går att anskaffa. Annars inställs undervisningen. Systemet med korttidsvikarier är oförenligt med den syn på kvalitet i skolan, som har. Eleverna måste garanteras en undervisning av hög kvalitet. Det innebär att väl förberedda kompetenta lärare ska undervisa eleverna. Det är också oacceptabelt att undervisningen från tid till annan inställs beroende på att ersättningsåtgärder inte är planerade. På samma sätt som den ordinarie undervisningen planeras bör också åtgärder vidtagas för en planerad beredskap vid förfall för lärare. Det oftast använda systemet med korttidsvikarier är till stor skada för undervisningen och eleverna men också för lärarna och tillgången på lärare. Systemet medför att 10000 tals lärare s. k. tjänstelösa lärare har otrygga anställningsförhållanden. De anställs och fyller ut sina anställningar med arbetslöshetsersättning. Många lärare tröttnar på de osäkra försöijningsmöjligheterna och övergår till annat yrke. Enligt uppgift har ca 7 000 lärare lämnat läraryrket. Erfarenheten säger att lärare som lämnat yrket i ringa utsträckning återvänder. Undersökningar visar att ett stort antal tillfälliga anställningar uppehålls av obehöriga lärare. Det är alltså inte någon reell övertalighet av lärare. Men genom de anställningsförhållanden många lärare erbjuds väljer de i stället andra sysselsättningar. I budgetpropositionen föreslås en mycket kraftig ökning av lärarutbildningen i förhållande till tidigare prognoser. Denna ökning är orsakad av ökade födelsetal. Någon hänsyn har inte tagits till den stora avgången från läraryrket. Därför finns det goda skäl anta att ökningen i intagningen till lärarutbildningen borde vara ännnu större för att motsvara de behov som uppstår. Kostnaderna för att utbilda en ny lärare är avsevärda. Staten åsamkas stora kostnader för att ersätta de lärare som lämnar läraryrket p. g. a. kommuners ovilja att anställa lärare på längre förordnanden. Regeringens brist på helhetsansvar för skolan och lärarförsörjningen medför stora kostnader för samhället. Eleverna får inte den undervisning de ska ha. Lärare uppbär arbetslöshetsersättning och lämnar yrket. Nya lärare måste utbildas i ökad omfattning för att täcka behoven. Detta slöseri med samhällets resurser kan inte få pågå år . Det är hög tid att ges en sådan grundbemanning att i praktiken undervisning fullgörs av fast anställda lärare. En sådan försöksverksamhet pågår bl. a. i . Regeringen bör med kraft verka för att stimulera tillkomsten av en omfattande försöksverksamhet med ökad grundbemanning så att de i motionen angivna problemen finnér sin lösning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anställning av lärare, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om försök med ökad grundbemanning i . () () 1987/88 Ub242
mot · GB02Ub243 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub243 av och () om utveckling av ämnet barnkunskap i Ämnet barnkunskap behandlar barns fysiska och psykiska utveckling och behov i vid mening. Den tidsmässiga omfattningen är dock endast en veckotimme på högstadiet. Frågor som rör ungdomars egna livsvillkor toppar alltid listan på de områden de vill diskutera och få belysta i skolan. Det kan gälla frågor om kontakter med det motsatta könet, ensamhet, rädsla, förtryck, hur man vill vara som förälder, man - barn, kvinna barn m. m. Att få behandla dessa frågor på ett ingående och seriöst sätt med professionella lärare skulle enligt vår mening tillsammans bidra till att utveckla eleverna och därmed skolan i enlighet med läroplanens mål och riktlinjer. Det skulle kunna betyda mycket för elevernas mognadsutveckling och hela skolans arbetsklimat om man finge tillfälle att belysa dessa, för alla människor centrala frågeställningar, inom ramen för ett nytt ämnesområde (människokunskap) med moment från nuvarande barnkunskapsämnet, orienteringsämnena samt pedagogik och psykologi. Ett sådant utvidgat ämne skulle också kunna utgöra ett viktigt komplement till den kurativa och skolpsykologiska verksamheten i skolan. Det finns därför enligt vår mening anledning att närmare utreda hur ungdomars livsvillkor och människors existentiella frågor bättre än nu skulle kunna behandlas på ett samlat sätt i skolans undervisning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ämnet barnkunskap i .