ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02So6 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:So6 om åtgärder mot AIDS (prop. 1987/88:79) () har satsat särskilda medel för AIDS-bekämpning. Satsningarna avser främst infektionssjukvård, narkomansjukvård och förebyggande åtgärder (utbildning och information). AIDS-åtgärderna utgör av sjukvårdskostnader eller . AIDS/HIV är ett stort problem i . av sjukdoms- och infektionsfallen återfinns i denna region. För att hindra spridningen av smitta till övriga delar av landet är det synnerligen viktigt med kraftfulla åtgärder i detta län liksom i övriga storstadsområden. Enligt regeringens proposition 1987/88:79 om åtgärder mot AIDS föreslås statsbidrag utgå till SLL för med och för med ca . Socialministern anser att statsbidraget därefter bör upphöra. Detta är enligt min mening ett olyckligt ställningstagande med hänsyn till de stora resurser som måste sättas in mot HIV/AIDS och till att smittskyddsverksamheten i ett hårt drabbat område som i betydande grad syftar till att skydda landet i övrigt. Statligt stöd för AIDS-bekämpningen bör därför även fortsättningsvis utgå till och övriga storstadsområden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att statligt stöd till bekämpningen av HIV/AIDS i storstadsområdena bör utgå även . 1* 1987188.
mot · GB02So601 · 1988-01-13 00:00:00 — av m. fl. (s) om nattomsorg inom familjedaghem 1987/88 S0601-605 Vid barnomsorgsundersökning framkom att av alla förskolebarn behöver nattomsorg. är dessutom barn till ensamstående föräldrar. De föräldrar som behöver barnomsorg tillhör i stor utsträckning resurssvaga grupper. För dessa utgör bristen på barnomsorg ett stort problem. beslöt om nya statsbidragsregler, att . skall lämnas i bidrag till nattöppna daghemsavdelningar, vilket är välkommet. Merparten av barnomsorg lämnas dock av familjedaghemmen till vilka bidrag inte lämnas. Dessutom får dagbarnvårdare fortfarande sämre betalt än . En del av kommunerna planerar inte att öppna daghem , med den motiveringen att behovet av en sådan omsorg är för litet. Problemet återstår då för de föräldrar som har behov av nattbarnomsorg. Ett motstånd finns också från familjedaghem att ta emot nattbarn. Anledningen är den att då ersättningen är så låg för att ta emot nattbarn, måste dagbarnvårdaren även ta emot dagbarn, vilket leder till att hon inte orkar med den dubbla arbetstiden. Med nattöppna familjedaghem blir det fler mindre enheter i en kommun, och viljan blir kanske större att öppna nattdagis. blir dessutom kortare för föräldern. Av den anledningen skulle det vara värdefullt om statsbidragsregeln till nattomsorg även fick gälla för särskilda familjedaghem med nattöppen verksamhet. Kommunen borde själv avgöra den form som är lämpligast. Statsbidraget ger i så fall förutsättningar för att ersättningen till dagbarnvårdare höjs som det blir ett likvärdigt alternativ till nattöppna dagis. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ändring i statsbidragsreglerna så att kom 1 1987/88. munerna även kan använda statsbidraget för nattomsorg i familje- Mot. 1987/88 daghem. ted t (s) ()
mot · GB02So603 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So603 av m. fl. om fler manliga lärare inom förskolan, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A801 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående åtgärder för att få flera män verksamma inom förskolan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående handläggningen av incestärenden, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kartläggning av pappors möjligheter att stanna kvar på förlossningsavdelningarna efter förlossningen. () () fp) fp) fp) fp) fp) fp)
mot · GB02So604 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So604 om bidrag till internationella adoptioner Motiven för en familj att genomföra en internationell adoption kan vara barnlöshet eller önskan att göra en konkret solidaritetshandling. Oavsett vilket, så har föräldrarna till närmare 30 000 adoptivbarn satsat . (indexerat) ur egna fickor för att genomföra adoptionerna. Genomsnittskostnaden för en adoption är enligt adoptivkostnadsutredningen . En så hög initialkostnad utestänger med all säkerhet många familjer från att adoptera. Och kostnaden gör det i många fall omöjligt att adoptera mer än ett barn, trots att många skäl talar för att det är bra med flera barn. 1 en värld där miljontals barn är föräldralösa är det internationella adoptionerna en molekyl i havet, men de innebär ändå att några barn får en dräglig tillvaro. Ett statligt bidrag skulle väsentlig förbättra förutsättningarna för adoption och ter sig familjepolitiskt rimligt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidrag till internationella adoptioner.
mot · GB02So608 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:So608 av och () om stöd till adoption av utländska barn Det finns ca 27 000 utomnordiska adoptivbarn i . har i genomsnitt 1 600 adoptivbarn kommit till . På familjestödets område har adoptivbarn jämställts med andra barn när det gäller sådan förmåner som barnbidrag, bostadstillägg, bidragsförskott och barnpension. Föräldraförsäkringen har byggts ut successivt och adoptivföräldrarna har samma rätt till föräldrapenning som biologiska föräldrar fr. o. m. . Föräldrar, som adopterar barn har således rätt till 360 dagars föräldrapenning. Ersättningen får tas ut från den dag adoptivföräldrarna får barnet i sin vård och . Föräldrapenning får dock utges längst till dess barnet fyller . Adoptivföräldrar har samma rätt till ersättning som biologiska fäder vid barns födelse. Att bli adoptivförälder är förenat med höga kostnader. Den sammanvägda totala adoptionskostnaden från åtta länder som ingick i en undersökning av uppgick till ca . Enbart administrationskostnader beräknas uppgå till ca . Av utredningen framgår att de som adopterat barn från utlandet har högre lön än genomsnittet för industriarbetare men lägre än för en industritjänsteman. Vid en enkätundersökning har framkommit att av de föräldrar, som adopterat genom en organisation och av dem som adopterat genom privata kontakter upptagit lån i någon form. Ett alternativ till adoption är insemination. Denna behandling är kostnadsfri för paret. En annan metod är s. k. in-vitrofertilisering, som i medeltal kostar 50 000 - , en kostnad som också åvilar det allmänna. Barnlöshet är en känslig fråga och det är svårt att jämföra kostnader mellan olika lösningar. Det bör emellertid inte vara ekonomiska skäl, som slutligen avgör när ett par väljer mellan medicinsk behandling och adoption. har föreslagit ett statligt bidrag med . att utgå vid varje adoptionstillfälle. Utredningen redovisar även två alternativa förslag till stöd för adoptivföräldrar. Enligt alternativ 1 föreslås . i statligt bidrag vid första adoptionstillfället och . vid senare adoptionstillfälle. Alternativ 2 förordar 20 000 vid varje adoptionstillfälle. Vi vill för vår del förorda ett bidrag om . och att bidraget knyts till antalet barn som adopteras vid ett och samma tillfälle. 1987/88 S06O8 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett statligt stöd om . bör utgå till adoptivföräldrar i samband med varje adoption av barn. () () att bidraget bör vara basbeloppsanknutet och utgå oavsett om föräldrar adoptet barnet via en organisation eller privat. Vi ser det statliga stödet till adoptionskostnader som ett led i det familjepolitiska reformarbetet.
mot · GB02So610 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:So610 av m. fl. (c) om föräldrautbildningen godkände allmänna riktlinjer för en allmän föräldrautbildning. I första hand skulle man med en föräldrautbildning förmedla kunskap i frågor om hur det fysiska och psykiska tillståndet påverkas under graviditet, förlossning och tiden efter förlossningen samt förebyggande hälsovård. Information om det stöd samhället kan erbjuda blivande och nyblivna föräldrar skulle också ges. Detta var ett förslag som möttes med stor sympati. Bristande kontakt med den äldre generationen, främlingskap i nya bostadsområden och dåliga kontakter med andra föräldrar var en bidragande orsak till att många kände sig mycket osäkra i föräldrarollen. Detta förhållande är naturligtvis påtagligt vid och omkring barnets födelse men för de flesta föräldrar finns ett stort behov av den gemenskap och det stöd det utgör att kunna dela problem och glädjeämnen med föräldrar i samma situation. Barnets utveckling och förändrade beteende skapar onödig oro hos de föräldrar som inte kan dela denna oro med andra. Den föräldrautbildning som genomförts har visat sig fylla ett stort behov, det är därför olyckligt att denna verksamhet inte utvecklats på det sätt som var avsett. Denna utbildning är naturligtvis viktig , men behovet finns även . Delvis kan den öppna förskolan överta en del av föräldrautbildningen. Det finns stora grupper av föräldrar som inte har någon möjlighet att besöka öppen förskola. Där skapas goda kontakter. Öppen förskoleverksamhet innebär goda möjligheter inte minst för invandrarbarn och föräldrar att skapa kontakter med det svenska samhället. Trots detta uppfyller inte den öppna förskolan de krav som ställdes på föräldrautbildningen. Förskoleverksamheten fyller inte heller den funktion som föräldrautbildningen skulle stå för. Det krävs alternativ som passar olika föräldrars barnomsorgsformer. Även för den som vårdar egna barn i hemmet eller arbetar som familjedagmamma måste det kunna ges möjligheter till denna viktiga verksamhet. Därför bör det skapas förutsättningar för föräldrautbildning även för familjer med barn efter spädbamsperioden. Fram till dess bör i varje fall den första delen av föräldrautbildningen kunna erbjudas alla blivande och nyblivna föräldrar. Här är variationerna stora över landet. Detta är beroende av de olika landstingens intresse av att satsa resurser på utbildning av handledarpersonal samt att ge dessa möjlighet att fullfölja sina uppgifter. De projekt som pågår genom anslaget för utvecklings och förnyelsearbete inom barnomsorgen kommer naturligtvis att ge erfarenheter som kan tas till vara. Redan nu finns det en samlad erfarenhet som visar på goda resultat av den verksamhet som bedrivits under . Det finns därför starka skäl att följa upp det beslut om riktlinjer för föräldrautbildning som antog 1979. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fullföljandet av föräldrautbildning som erbjuds alla föräldrar. () () 1987/88 SoölO
mot · GB02So611 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:So611 av m. fl. om bidrag till kostnaderna för adoption av utländska Att få barn är en naturlig önskan hos de flesta människor. För dem som inte kan få barn men gärna önska det kan barnlösheten bli ett stort problem. Samhället satsar genom medicinsk forskning omkring insemination och närliggande områden och genom praktiska kliniska åtgärder betydande medel för att barnlösa skall få hjälp. I den mån ingreppen sker inom ramen för den allmänna sjukvården bärs de huvudsakliga kostnaderna av sjukförsäkringen, och den ekonomiska bördan för den enskilde blir jämförelsevis begränsad. För den förälder som väljer att adoptera ett utländskt barn är förhållandet annorlunda. De reella kostnaderna uppgår till åtskilliga , och för många är en adoption utesluten av ekonomiska skäl. Frågan om kostnaderna vid internationella adoptioner har behandlats av . Så skedde exempelvis då framhöll det angelägna i att adoptionskostnaderna hindrades från att stiga till nivåer där många människor av ekonomiska skäl tvingades avstå från adoption. Enligt uttalande borde uppgiften för en utredning vara att utarbeta förslag till ekonomiskt stöd till enskilda för utgifter i samband med internationell adoption. Vid den senaste riksdagsbehandlingen - - underströk dettta uttalande. Omsider beslutade regeringen att uppdra åt en särskild utredare att undersöka den enskildes kostnader i samband med adoption av utländska barn. presenterades betänkandet Kostnader i samband med adoption av utländska barn. Betänkandet har remissbehandlats. Trots att frågan om de ekonomiska villkoren för blivande adoptivföräldrar är mycket väl genomarbetad finns inget förslag och inga pengar i budgetpropositionen för att ekonomiskt underlätta adoption. Det enda som ges alla, som här haft förväntningar, är upplysningen att förslaget bereds f. n. inom . Enligt vår mening finns inget behov av ytterligare beredning och förhalning av denna fråga. för internationella adoptionsfrågor (NIA:s) eniga remissvar till regeringen över utredningen utgör enligt vår uppfattning en lämplig grund för beslut om ersättning till adoptivföräldrar. Detta innebär i korthet: vid varje adoption som högsta belopp - dock skall ett högre bidrag utgå vid adoption av två eller flera barn vid samma tillfälle tillstyrkan av utredningens förslag i övrigt för att minska den enskilde adoptantens kostnader vad gäller resor, fonderade medel och översättningar m. m. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att ekonomiskt stöd skall utgå vid adoption av utländska barn. () () () () 1987/88 Soéll
mot · GB02So612 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:So612 om ändring av reglerna för allmänt barnbidrag som har rätt att uppbära allmänt barnbidrag finns angivet i 4 § lag om allmänna barnbidrag. Det är föräldrar eller annan vårdnadsinnehavare, och i förekommande fall förmyndare. har tolkat dessa bestämmelser så, att en av domstol utsedd god man inte har rätt att uppbära det allmänna barnbidraget. Detta drabbar hårt de barn, som ensamma kommer hit som flyktingar och bosätter sig t ex. hos ett syskon eller annan släkting. JO har rekommenderat att barn som kommer till - utan att det finns avsikt att de skall adopteras - skall få en god man som kan bevaka barnens intressen. Som regel har barnen förmyndare i hemlandet. God man skall i dessa fall förordnas med stöd av 18 § kap 1 . Med nuvarande regler blir dessa barn utan allmänt barnbidrag eftersom det inte finns någon betalningsmottagare. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av reglerna för allmänt barnbidrag.
mot · GB02So616 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:So616 av m. fl. (s) om bidrag till adoption av utländska barn Adoptioner av utländska barn kostar , och det är en stor utgift för den unga familj som av olika anledningar valt att adoptera ett barn. Många barnlösa familjer saknar ekonomiska möjligheter att adoptera ett barn, och de har inga möjligheter att skaffa ett syskon till det första barnet. En jämförelse med vad det kostar att via in vitro fertilisering hjälpa barnlösa att skaffa barn, visar att det för samhället blir mycket billigare att ge ett bidrag till de familjer som väljer att adoptera, eftersom kostnaderna för den medicinska behandlingen helt bärs av det allmänna. Adoptivföräldrar belastar inte heller mödravårdscentraler och sjukhus med några kostnader. Samhället bör ta ansvar för den grupp av ofrivilligt barnlösa som väljer adoption genom att ersätta dem för en del av kostnaden i samband med adoptionen, förslagsvis halva kostnaden dock högst . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om adoption av utländskt barn.
mot · GB02So617 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88: So617 av och () om barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse Det är angeläget att underlätta ideellt biståndsarbete i utvecklingsländerna. Rätten till barnbidrag för medföljande barn till anställda hos trossamfund och andra ideella organisationer är en viktig del av detta. beslutade att 1 § lagen om allmänna barnbidrag skulle ändras på så sätt att det fr. o. m. gäller en principiell ettårsgräns för barnbidrag under vistelse utomlands (prop. 1984/85:39, S0U6). Om vistelsen är avsedd att vara än skall alltså barnbidrag inte utgå. För barn till statligt anställda som utför arbete utomlands gäller ingen tidsbegränsning. För barn till svenska missionärer och präster gäller liksom tidigare en treårsgräns, vilket före lagändringen gällde som allmän huvudregel. Missionsarbete och ideellt biståndsarbete företer i betydande utsträckning likheter vad gäller såväl arbetsinnehåll som organisationsbakgrund. Det är därför önskvärt att likställa olika typer av ideellt biståndsarbete. Samma förmåner bör utgå till alla som är anställda av ett svenskt trossamfund eller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet i utvecklingsländerna. gäller dock en treårsgräns för svenska missionärer och präster, ett steg i rätt riktning, men för övriga anställda hos trossamfund och övriga ideella biståndsarbetare gäller inte denna treårsgräns. De volontärbidrag som SIDA administrerar utjämnar inte de ekonomiska skillnader som detta skapar. Den treårsgräns som gäller för barnbidrag för barn till präster och missionärer bör därför utsträckas till att gälla för barn till personer som är anställda av , svenska trossamfund eller till ett sådant samfund knutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. Därmed kan barnbidrag utgå för medföljande barn till dessa under utlandsvistelser som inte avses vara längre än . bör i samråd med SIDA upprätta en förteckning över ideella organisationer som har en uppbyggd och fungerande biståndsverksamhet till ledning för försäkringskassorna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i den nu gällande 1 § i lagen om allmänna barnbidrag (1947:529) att treårsgrän sen kommer att gälla för alla som är anställda av , svenska trossamfund eller till sådant samfund knutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. () () 1987/88 So617
mot · GB02So618 · 1988-01-21 00:00:00 — av och () om barnomsorg De flesta daghem och familjedaghem i landet är öppna mellan kl. 6.30 och 18.30 med små variationer kring dessa klockslag. Dessa öppettider passar bäst för de föräldrar som har normala kontorstider och sämre för dem som arbetar på obekväm eller oregelbunden arbetstid. Detta drabbar särskilt LO-familjerna, som i betydligt större utsträckning än andra grupper har obekväma eller oregelbundna arbetstider. Andel av samboende kvinnor och män med barn som arbetar på obekväm eller oregelbunden arbetstid (procent) 1982/83 Källa: LO-medlemmar i välfärden, rapport 5, 1985 Den dåliga anpassningen av den kommunala barnomsorgens öppethållandetider till LO-gruppernas arbetstider torde vara en viktig orsak till dessa gruppers lägre utnyttjande av den kommunala barnomsorgen. har beslutat om särskilt statsbidrag för nattöppna daghem (proposition 1986/87:117). för varje avdelning som är öppen . Förhoppningsvis kan detta leda till att fler nattöppna daghem öppnas. finns sådana på högst ett tiotal orter i landet. SCB:s efterfrågeundersökning 1986 visar dock att det finns ett stort behov av att också stimulera andra tider för öppethållande på obekväm arbetstid än enbart . Enligt SCB-undersökningen har av alla som söker barnomsorg önskemål om öppethållande på obekväm arbetstid. Önskemålen fördelar sig på följande sätt (de tillfrågade har haft flera svarsmöjligheter, varför summan av de olika svaren inte är densamma som antalet personer med önskemål om öppethållande ). Önskemål om barnomsorg (antal och procent av 0-6åringar) Både kväll och natt och/eller söndag Antal med behov av barnomsorg Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att statsbidraget för nattöppna daghem kompletteras så att särskilt statsbidrag också kan utges till barnomsorg som håller öppet på annan obekväm tid, 2. att uttalar sig för att det är kommunernas ansvar att kartlägga behovet av öppethållande inom barnomsorgen och att schemalägga verksamheten så att den kommer alla grupper till del. () () 1987/88 S06I8
mot · GB02So621 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:So621 av och () om fortbildningsbidrag för barnomsorgspersonal beslutade med anledning av proposition 1986/87:117 om nytt statsbidrag för barnomsorgen. Ett avdelningsbidrag infördes där en del av bidraget skall användas till fortbildning. Bidraget till fortbildning är per avdelning (= 15 barn) för daghemspersonal., för varje enhet öppen förskola och deltidsgrupp, för familjedaghem (beräknat på varje femtontal barn) och per femtontal i fritidshem. En väl fungerande fortbildning är ett viktigt instrument för personalutveckling och därmed ett sätt att minska avgångarna för förskollärar- och fritidspedagogyrkena. Enligt 11 § i regeringens förordning om statsbidrag till barnomsorgen (SFS 1987:860) får bl. a. de särskilda medel till fortbildning, sorn ingår i det statliga driftbidraget till enskilda daghem respektive fritidshem, utgå endast i den mån denna har kostnader för verksamhet, som medlen avser. Den del av driftbidraget som är avsedd för fortbildning av personal inom barnomsorgen är alltså när det gäller enskild verksamhet prestationsrelaterad. Docent har kartlagt och analyserat läget vad gäller fortbildning av personal inom barnomsorgen. Resultatet är nedslående. Den genomförda analysen visar bl. a. att organisation, planering och innehåll i fortbildningen är ojämn vid en jämförelse mellan kommunerna. Generellt sett har inte fortbildningen den omfattning och den långsiktiga planering och utformning som kan krävas. hänsyn tas till verksamhetens och individens behov av fortbildning. Bristerna är många och kommunerna lever inte upp till sitt ansvar. Därför bör de i driftbidraget ingående fortbildningsmedlen vara prestationsrelaterade inte enbart i förhållande till enskilda förskolor respektive fritidshem utan även till barnomsorgsverksamhet i regi. Kommunerna bör alltså redovisa planer för fortbildning för att erhålla statsbidrag. Ett alternativ är att kommunerna redovisar omfattningen av fortbildningen i de barnomsorgsplaner som lämnas till . Fortbildning behövs som stimulans och kunskapsgivare i samband med att fattar ett beslut om en förskola för alla barn, att pedagogiska program börjar gälla och att kommunala riktlinjer antas i kommunerna. Enligt en undersökning som gjorts av vid vid högskolan i tycker förskollärare och fritidspe dagoger i allmänhet att de har ett intressant, meningsfullt och stimulerande Mot. Ett fantastiskt arbete görs oftast på förskolor och fritidshem och beho- So621 vet av fortbildning har aldrig varit angelägnare än nu för dem, som arbetar inom barnomsorgen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lika villkor för enskild och barnomsorgsverksamhet att erhålla det statliga bidraget för fortbildning av personal. () ()
mot · GB02So622 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So622 av m. fl. (s) om en barnombudsman Värnandet av barnens intressen genomsyrar vår socialpolitiska och familjerättsliga lagstiftning, men också annan lagstiftning och olika samhälleliga åtgärder. På samma sätt, genom lagstiftning och samhälleliga beslut, vill vi värna jämställdheten och konsumenternas och invandrarnas intressen. Här har vi dock dessutom tillsatt särskilda ombudsmän, som i första hand juridiskt, men också på andra mer opinionsbildande sätt, bevakar sina särskilda aspekter på samhällets utformning. Diskussionen om samhällsproblem förs i vårt land ofta av företrädare för olika intresseorganisationer och av parter. Vad gäller barnen finns en mängd organisationer som har gett sig till uppgift att bevaka deras särskilda intressen. Det saknas dock, men finns behov av, en barnens part, en statlig (), som med stöd av lagstiftning skulle kunna bevaka och åtgärda barnens intressen, dock inte i enskilda familjeärenden. BO skulle också kunna hävda barnens intressen i den samhälleliga debatten utifrån sina sakkunskaper och sin kompetens. En statlig skulle dessutom kunna bli ett stöd för de organisationer som arbetar för barn. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en statlig barnombudsman. () () () ()