ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Bo223 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo223 av och () om finansieringen av kostnader för parkeringsplatser Parkeringsplatser får enligt nuvarande bestämmelser inräknas i låneunderlaget för statlig belåning om de betjänar bostäder eller låneunderlagslokaler. För tillämpligheten av bestämmelserna om räntebidrag måste gränsen mellan bostad och lokal iakttas. Räntebidrag lämnas till bostäder men inte till lokaler. Till bostäder räknas förutom bostadslägenheterna vissa gemensamma utrymmen, t. ex. anläggningar för värme, varmvatten, tvätt och sophantering samt gemensamma förråd och öppna bilplatser på mark. Räntesubventioner tillfaller alltså alla utrymmen som krävs enligt gällande normer med ett enda undantag - lokal för uppställning av bilar. Att förlägga bilplatser i garage eller däck ställs visserligen inte som krav, men i praktiken blir det ofta omöjligt att erhålla erforderligt antal platser på annat sätt. Detta gäller främst saneringsobjekt och kompletteringsbebyggelse. En relativt hög produktionskostnad i kombination med avsaknad av räntesubventioner för bilplatser i garage, innebär att kapitalkostnaden blir osedvanligt hög. I vissa fall kan också myndigheternas krav på dyrbara parkeringslösningar äventyra genomförandet av angelägna bostadsprojekt. Beträffande fastighetsskatten så ingår garage i underlaget för beräkning av fastighetsskatten, men eftersom räntesubventioner inte utgår erhålls ingen kompensation. Detta innebär utöver den ofördelaktiga belåningen även en högre skatt. har vid tidigare behandling av frågan om finansiering av garage anfört att man inte vill förorda någon ändring i bestämmelserna om garage. Det finns starka skäl att överväga en ändring av nuvarande bestämmelse, så att finansieringssystemet anpassas på ett sätt som gör att de boende inte belastas med orimligt höga kostnader för parkeringsplatser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av kostnader för parkeringsplatser. () ()
mot · GB02Bo224 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Bo224 av m. fl. om lån till nybyggande av ålderdomshem Mot. 1987/88 Bo224231 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So234 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lån till nybyggande av ålderdomshem. () () fp) fp) fp) fp) fp) fp) fp) fp) 1 1987/88.
mot · GB02Bo225 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo225 av m. fl. (vpk) om bostadslån till vätgasutrustning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N422 hemställs att hos regeringen begär att bostadslån skall ges till vätgasutrustning. (vpk) (vpk) (vpk) ndersson (vpk)
mot · GB02Bo228 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo228 om ökat stöd till arkeologiska undersökningar I årets budgetproposition bil. 13, B 6, föreslår regeringen att en ram om 2,5 milj. kr. får disponeras för tilläggslån till arkeologiska undersökningar i samband med bostadsbyggande. Denna ram är otillräcklig. I olika delar av vårt land är förekomsten av arkeologiska fynd riklig, vilket fördyrar och försenar byggandet. På är fornfynden många. Detta är glädjande. De utgör en rik källa för forskningen och ökar förståelsen för hur människorna levde och bodde på i forna dagar. innebär dessa rika fynd att kostnaderna för undersökningar och därmed sammanhängande frågor åsamkar byggherrarna på ökade kostnader, som i många fall är mycket betungande. Jag anser inte att de som bygger ensamma vid varje bygge skall svara för alla kostnader i samband med arkeologiska undersökningar. De kulturhistoriska fynd som görs kommer många människor till del och gläder långt fler än just den som bygger. Det måste därför finnas en skyldighet för hela samhället att ta ett ökat ansvar för dessa kostnader. I den moderata kommittémotionen 1987/88:B247 föreslås att stödet till ändrad lägenhetssammansättning slopas, och att härigenom frigjorda medel används till ett ökat stöd för grundförstärkning av kulturhistoriskt värdefulla hus m. m. Inom samma anslagsram ryms även anslag till arkeologiska undersökningar i budgetpropositionen angiven till 2,5 milj. kr. och genom moderatförslaget öppnas möjligheten att för dessa ändamål få tillgång till ökade resurser. Uppskattningsvis rör det sig om 11 milj. kr., och av dessa föreslår jag att 2,5 milj. kr. används till arkeologiska undersökningar. Sammantaget kommer denna andel av ramen att utgöra 5 milj. kr. Återstoden används till utökning av delramen för grundförstärkningar avseende kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m. m. Genom dessa förändringar ökas möjligheterna att i områden med rikligt förekommande fornfynd, exempelvis på , avlasta byggherrarna betungande kostnader. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att beträffande anslaget till tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m. m. beslutar att någon ram för ändrad lägenhetssammansättning inte skall medges, 2. att beträffande anslaget till tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m. m. beslutar att delramen avseende grundförstärkning till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m. m. ökas med . för /89 utöver regeringens förslag, 3. att beträffande anslaget till tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m. m. beslutar att delramen avseende arkeologiska undersökningar ökas med . för / 89 utöver regeringens förslag. 1987/88 Bo228
mot · GB02Bo229 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Bo229 av m. fl. (s) om ungdomsbostadsbidrag Ungdomar i åldern med låga inkomster skall kunna få bostadsbidrag. Detta bidrag skall kunna utgå till både ensamstående och makar/ sammanboende. Bidraget är beroende av bostadskostnaden och inkomsten. För de första . av hyran utgår inget bidrag. Över detta belopp täcker bidraget upp till en hyra på . för ensamstående och . Bidraget är inkomstprövat och avses i första hand bli till hjälp för studerande ungdomar. Varje kommun beslutar själv om ungdomsbostadsbidraget skall utbetalas inom kommunen. Statsbidraget betalas kalenderårsvis i efterskott till bidragslämnande kommun och uppgår till av kommunens kostnader. Tyvärr kan vi konstatera att dessa ungdomsbidrag inte verkar få avsedd betydelse. Det har visat sig att många kommuner, däribland flera med universitet eller högskola, har beslutat att inte lämna några ungdomsbostadsbidrag . Mot denna bakgrund och med tanke på att ungdomsbostadsbidraget är ett angeläget ekonomiskt stöd, särskilt för studerande ungdomar, bör åläggande för kommunerna att utbetala bidraget övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbetalande av ungdomsbostadsbidrag. () () () () () ()
mot · GB02Bo233 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo233 av och () om planeringen av bostadsförsörjningen Redan i samband med bostadssociala utredningen fastslogs att samhället skulle ta ett ökat ansvar för bostadsförsörjningen. En långsiktig planering skulle leda till en socialt fungerande bostadsmarknad. Den allvarliga bostadssituationen som råder i och har lett till åtgärder för att stimulera nybyggnation av bostäder och hålla tillbaka annat byggande. får i byggandet som inte leder till bostäder ej överstiga av volym. Åtgärderna för att stimulera nyproduktion har inneburit kraftigt inskränkta möjligheter att utföra reparations- och ombyggnadsarbeten. Det innebär att ombyggnation av fastigheter med stora renoveringsbehov skjuts även om arbetet planerats . Ombyggnadsverksamheten begränsades 1987 i förhållande till volym. Man tvingades prioritera fastigheter som var helt eller delvis evakuerade och därutöver gavs företräde för ombyggnad i miljonprogramområden. Den kraftigt nedskurna ombyggnadsverksamheten innebär ett allvarligt problem för många fastigheter som har behov av renovering eller ombyggnadsåtgärder. I vissa fall kan det vara frågan om resursslöseri att inte åtgärda fastigheter. Stimulans för ROT-åtgärder bör inte fungera som en regulator på arbetsmarknaden utan skall anpassas efter bostadsbeståndets reparations- och ombyggnadsbehov. De akuta åtgärder som har vidtagits i har förryckt bostadsföretagens långsiktiga planering jämte inneburit merkostnader för dem i gjorda projekteringar. Av budgetpropositionen (bil. 13) framgår att upprustningen av äldre bostäder minskat och att antalet nybyggda bostäder ökat. Det är ytterst tillfredsställande att nybyggnationen okar, men det finns anledning att slå vakt även om den upprustning som sker inom ramen för ROT-verksamheten. Som framgått av ovannämnda är det av stor vikt att samhället när förhållandena normaliseras igen tar ett ansvar för att bostadsförsörjningen framtidsvis kan bedrivas utifrån planmässiga grunder. I en långsiktig bostadsplanering bör ombyggnationen vara en naturlig verksamhet som skall ske fortlöpande utan störande avbrott. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om planeringen av bostadsförsörjningen. () () 1987/88 Bo233
mot · GB02Bo237 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88: B o237 av m. fl. (s) om bostadsbidrag för ungdomar Över hälften av landets kommuner rapporterar en bostadsbrist, och i framför allt storstadskommunerna är situationen akut. Ungdomarna är en av de grupper som har drabbats hårt av ett allt kärvare klimat på bostadsmarknaden; de saknar pengar, de saknar bytesobjekt, de saknar ofta fasta välbetalda arbeten som en garanti för hyresvärderna och de är lågt prioriterade på bostadsförmedlingarna. Värst är situationen för de arbetslösa och de studerande ungdomarna. beslutade att införa ett ungdomsbostadsbidrag för ungdomar upp till . Bidraget infördes för att underlätta ekonomiskt för ungdomar med låg betalningsförmåga. Finansieringen av bidraget skulle delas mellan staten och kommunerna. hade endast 13 kommuner valt att införa bostadsbidraget för ungdomar medan övriga kommuner sagt nej eller ställt sig tveksamma till ett införande av bidraget. Bland de sistnämnda kommunerna fanns både storstadskommuner och kommuner med högskola. Motivet för kommunerna att avstå från ungdomsbostadsbidraget har varit att bidraget skulle bli en hård ekonomisk belastning för kommunerna och/ eller att man från kommunens sida valt att prioritera andra grupper före ungdomsgruppen. Att avstå från bidraget är mycket olyckligt för ungdomsgruppen och innebär att situationen för många ungdomar är oförändrad. har det uppstått en ojämlikhet mellan kommunerna och framför allt mellan olika studieorter. Vi anser därför att ungdomsbostadsbidraget bör göras obligatoriskt för kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bostadsbidraget för ungdomar upp till bör bli obligatoriskt för landets kommuner. () ()
mot · GB02Bo238 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo238 av m. fl. (fp) om bostadsbidragen Välfärdspolitiken bör vara generell. Inkomstgraderade förmåner och taxor för med sig en rad nackdelar: de för med sig krav på en ofta integritetshotande kontroll av inkomster och familjemönster t. ex. genom samkörningar av dataregister, de skapar höga marginaleffekter som gör att mottagarna har svårt att av egen kraft förbättra sin standard, de medför en ökad byråkrati eftersom myndigheterna måste avgöra vilka som skall vara berättigade till bidrag och vilka som skall vara utan, Enligt uppfattning bör barnfamiljerna stödjas genom generellt verkande bidragsformer såsom barnbidrag och vårdnadsbidrag. I en partimotion till detta föreslår vi höjda barnbidrag som ett första steg mot ett bättre utbyggt konsumtionsstöd till barnfamiljerna. I en annan med moderata samlingspartiet och gemensam partimotion föreslår vi införande av ett vårdnadsbidrag för barn . Mot denna bakgrund bör bostadsbidragen på lång sikt kunna avskaffas. Det innebär också att den nuvarande konsumtionsstyrningen försvinner. I stället höjs barnbidraget. Bostadsbidragen bör därför frysas på den nuvarande nivån så att vi successivt växer ur systemet genom att allt färre får bidrag och med allt lägre belopp. Även med vårt förslag kommer bostadsbidragen således att finnas kvar . Regeringen föreslår i budgetpropositionen en rad förändringar i reglerna för bostadsbidragen. Sammantagna leder de till ökade kostnader. I ett avseende kan vi instämma i regeringens förslag. Avvecklingen av delar av det icke-bostadsanknutna stödet till familjer med fyra barn och däröver innebär i kombination med förslaget om höjda flerbarnstillägg ett steg i rätt riktning: mot lägre marginaleffekter. Enligt uppfattning bör den nedre inkomstgränsen ligga kvar på . Vi accepterar att den nedre hyresgränsen höjs med . till / mån. Detta ger utrymme för en höjning av de övre hyresgränserna. Underlaget medger inte att vi preciserar vilka övre hyresgränser som därmed borde fastställas. Vi hemställer därför att regeringen återkommer med förslag som tillgodoser detta krav. Det är rimligt att på detta sätt söka styra bostadsbidragen så länge de finns kvar till de familjer som behöver dem mest. Vi motsatte oss bostadsbidraget för ungdomar när det infördes. Enligt vår mening är det inte önskvärt att införa ytterligare inkomstprövade förmåner. Det är anmärkningsvärt att regeringen som anser sig företräda en generell välfärdspolitik för en politik som pekar i motsatt riktning. Nya bidrag skapar heller inga nya lägenheter. Vi föreslår därför att bostadsbidraget för ungdomar avskaffas. Vi bedömer att den samlade besparingseffekten i förhållande till budgeten av våra förslag i denna del ligger på ca 140 milj. kr. Under /89 uppstår inga budgeteffekter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att med avslag på regeringens förslag vad avser bostadsbidrag för familjer med barn hos regeringen begär förslag om höjd nedre hyresgräns och höjda övre hyresgränser i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar avskaffa bostadsbidraget för hushåll utan barn. () () 1987/88 Bo238
mot · GB02Bo240 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo240 av och () om bostadsbyggande och bostadskostnader Med stöd av regeringens särskilda åtgärder har bostadsbyggandet i kunnat ökas . Denna ökning måste fortsätta och därigenom minska bristen på bostäder. har dock framkommit farhågor för att igångsättningen inte skulle kunna hålla de nivåer som redovisats i planeringen. Skälet till denna oro är kostnadsbilden för byggandet, dess konsekvenser för hyresnivåerna och människornas betalningsförmåga. har uttalat oro för produktionskostnadsutvecklingen och därmed också hyres- och insatsnivåer för lägenheter. Överkostnader på är inte ovanliga. Ett färsk anbudsexempel från som omfattar flerfamiljshus med traditionell standard, normal lägenhetsfördelning och låg markkostnad ger en produktionskostnad på /m2. Hyreskostnaden för detta objekt blir /m2 eller för en lägenhet /månad. Detta utgör av en bruttolön på /månad. Hyreskostnadsutvecklingen på denna lägenhet, enbart på grund av ökningen av den garanterade räntan, blir /m2 och år. Redan hyresnivån i de lägenheter som är under inflyttning i tidigare påbörjade projekt inger oro. Det rör sig om ca . Det torde sålunda stå klart att hyreskostnaden i framför allt nybyggda flerfamiljshus är en utomordentligt allvarlig familjeekonomisk fråga, men också en rättvisefråga när det gäller möjligheterna att efterfråga lägenheter, särskilt för ungdom. Det finns stor risk att bostadsbyggandet kommer att bromsas upp med undantag för lägenheter som ligger i attraktiva, centrala lägen. Under sådana förhållanden kommer inte bostadssituationen att kunna förbättras i framför allt storstadsregionerna. Det är angeläget att regeringen föreslår åtgärder som dämpar kostnadsutvecklingen på bostadsbyggandet och innebär att hyresnivåerna återfår en rimligare andel av medelinkomsttagarens lönenivå. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till åtgärder som dämpar kostnadsutvecklingen på bostadsbyggandet.
mot · GB02Bo241 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Bo241 av m. fl. (s) om bostäder för flyktingar och har genomfört undersökningar om kommunernas möjligheter att bereda flyktingar bostäder. Ungefär en femtedel av de 246 kommuner som tecknat avtal med statens invandrarverk () om flyktingmottagande uppger att situationen på bostadsmarknaden rent av kan förhindra att avtalen fullföljs. I av kommunerna med mer än 50000 innevånare har man svårt att lösa flyktingarnas bostadsbehov. De flesta flyktingarna anvisas bostäder i allmännyttan. Endast ett fåtal kommuner har prövat att köpa in bostadsrätter eller villor för uthyrning. Flera kommuner väljer att anvisa mer än ett hushåll till varje lägenhet, enstaka försök med boendekollektiv förekommer. På vissa orter kompletteras genomgångslägenheterna med hotellrum. Något mindre än en tredjedel av kommunerna anser att bostadsförsörjningsprogrammen påverkats av flyktingarnas bostadsbehov. Då har det i några fall lett till ökad planering och nyproduktion. Om flyktingpolitiken skall förverkligas i enlighet med beslut krävs det insatser av olika slag. Det måste vara möjligt att erhålla bostäder, en av de viktigaste förutsättningarna för att på ett rimligt sätt klara en kortare eller längre tids vistelse som flyktingar i vårt land. Barnen drabbas särskilt hårt av omflyttningar, trångboddhet och andra brister i boendet. Detta kan förhindra att andra åtgärder får avsedd positiv effekt, t. ex. försök att på olika sätt hjälpa barnen och deras föräldrar att våga känna den trygghet som behövs för att klara upp sin nya situation. Därför är de inledningsvis redovisade uppgifterna alarmsignaler. bedömer behovet vara 8000-10000 bostäder förutsatt att ca 19000 personer får uppehållstillstånd (samma nivå som 1987). Ansvaret för bostadsförsörjningen bör även i fortsättningen fördelas så att staten har visst ansvar för ekonomiska förutsättningar medan kommunerna har ansvar för verkställandet. Det borde vara självklart att de kommuner som tecknar avtal med om flyktingmottagande redovisar konsekvenserna härav i sina bostadsförsörjningsprogram på samma sätt som man tar hänsyn till behovet av bostäder till ungdomar, äldre m. fl. Ytterligare stimulansåtgärder från statens sida för ökat bostadsbyggande måste också formas med hänsyn till flyktingarnas bostadsbehov. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare åtgärder för att förbättra tillgången av bostäder för flyktingar. () () 1987/88 Bo241
mot · GB02Bo242 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: B o242 av () om bostadsbidrag och bidragsförskott skall enligt 12 § i förordningen om bostadsbidrag till barnfamiljer hänsyn tas till utgående bidragsförskott och underhållsbidrag vid bestämmande av den bidragsgrundande inkomsten. Dock skall man räkna med ett belopp som är högst av det basbelopp som gäller året före bidragsåret. Ökningen av den bidragsgrundande inkomsten, som blir följden av den nya regeln, medför för många ensamstående med barn en försämring av bostadsbidraget. Regeln slår således mot en grupp i samhället, som vi genom olika undersökningar vet ofta lever under besvärliga ekonomiska förhållanden. Mot denna bakgrund bör 12 § i förordningen om bostadsbidrag omprövas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en omprövning av 12 § i förordningen om bostadsbidrag.
mot · GB02Bo245 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo245 av och () om ökat samhällsstöd till hissinstallationer Samhällets målsättning för äldre och handikappade är att de skall kunna bo kvar i eget boende. Eget boende är också alternativ till institutionsboende. I många landsting och kommuner pågår en planering för utflyttning från institutioner till egen lägenhet. I takt med utflyttning till lägenhet ökar kraven på tillgängligheten i flerfamiljshus, framför allt i det äldre bostadsbeståndet. För många människor är hiss en nödvändighet för att de skall kunna bo kvar eller flytta från institutioner. utgår stöd från samhället till hissinstallationer. Kommun bistår och staten . Återstoden - betalas av fastighetsägaren. De sista drabbar i sista hand hyresgästerna i form av ökade hyreskostnader. Det kan inte vara rimligt att man på grund av handikapp eller för att man vill bo kvar i sin lägenhet när man blir äldre skall betala högre hyra. Önskemålet från samhällets sida är att de flesta människor skall ha eget boende. I linje med detta borde samhället ge ett ökat stöd vid hissinstallationer. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat samhälleligt stöd till hissinstallationer.
mot · GB02Bo250 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo250 av m. fl. (c) om kommunernas va-nät Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Fi220 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om va-nätets restaurering. () () () (c) () () () () ()
mot · GB02Bo252 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo252 av m. fl. om neutralitet mellan olika upplåtelseformer 1987/88 har vid en rad tillfällen slagit fast att boendekostnaden för en ny bostad skall vara lika oavsett om den upplåts med hyres-, bostads- eller äganderätt. Det har uttryckts så att det skall råda neutralitet mellan upplåtelseformerna. För att åstadkomma neutralitet är exempelvis de statliga räntebidragen lägre i äganderätt än i bostadsrätt och hyresrätt. Skälet till detta är avdragsrättens skattemässiga konsekvenser. Det finns många exempel på att neutraliteten inte upprätthålls. Detta gäller framför allt vid produktion av småhus. Resultatet har blivit att en mycket stor andel av alla småhus som byggts har upplåtits med bostadsrätt. Detta beror inte på att konsumenterna anser att bostadsrätt är bäst utan på att regelsystemets utformning leder till att månadskostnaden blir många lägre med bostadsrätt jämfört med äganderätt. redovisade sparbanksföretaget ett exempel där månadskostnaden för ett gruppbyggt småhus blev . högre med äganderätt än med bostadsrätt eller hyresrätt. I kommun i bygger just nu byggföretaget ett antal av sin s. k. frivilla. Det är ett litet småhus med bl. a. inredningsbar vind. Avsikten var att husen skulle säljas med äganderätt. Kalkylerna, som redovisas nedan, visar dock att om man i stället upplät småhusen med bostadsrätt skulle månadskostnaden sjunka med . Bottenlån + statligt lån 0,055 x (658000-89000) Topplån 0,14 x 60 000 1 1987/88. 0,02 x 450000 + 0,04 x 44000 Skatteeffekt 28935 : 2 = 14468: Fastighetsskatt 494000 x 0,014 Amortering bottenlån 0,Amortering statligt lån 119800 : 30 Amortering topplån 60 000 : 15 Drift 7 000:-/år (Ränta på egen insats 0,08 x 27000 = 2160:-) Bottenlån + statligt lån 0,026 x 651 000 Fastighetsskatt 494000 x 0,014 Amortering 651000 x 0,7 x 0,0007 Drift 7000:-/år (Ränta på egen insats 0,08 x 7000 = .) + 6402 34134 7000 Även om man räknar bort amorteringar, vilka är en faktisk utgift men trots allt ett sparande, uppgår skillnaden till . Boendekostnaden ökar med om huset upplåts med äganderätt jämfört med bostadsrätt. Det är mot bakgrund av dessa siffror inte svårt att förstå att både JM och kommun kom fram till att husen måste upplåtas med bostadsrätt, trots att husen saknar gemensamhetsanläggningar och trots att alla parter egentligen ville ha äganderätt. Detta exempel visar att många uttalanden om kostnadsneutralitet inte uppfylls med gällande lånebestämmelser. Det är, enligt min uppfattning, nödvändigt med en omedelbar ändring om inte äganderätten skall försvinna som upplåtelseform för nya gruppbyggda småhus. 1987/88 Bo252 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att åter uppnå neutralitet mellan de olika upplåtelseformerna för småhus. () () () () () (m) () () () 1987/88 Bo252 1* 1987/88.