ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Fö203 · 1988-01-21 00:00:00 — av m. fl. (c) om övervakningen av den svenska ekonomiska zonen i Det träffade principavtalet mellan och om den ekonomiska zonen i aktualiserar vårt lands juridiska och säkerhetspolitiska skyldigheter och därmed vår övervaknings- och incidentkapacitet på . Det handlar främst om resurser för att upprätthålla svensk jurisdiktion i detta område. skyldighet att inspektera och kontrollera att endast fiskefartyg med tillstånd fiskar i aktuellt område och att givna kvoter anmäls och innehålls måste kunna fullgöras året om och . Den säkerhetspolitiska markeringen av zonen som svenskt intresseområde kräver även insatser av svenska örlogsfartyg. I området kommer då svenska fiskefartyg, fartyg och örlogsfartyg att upprätthålla och markera det svenska intresset i den ekonomiska zonen. I det fria havet mellan och territorialvattengräns kommer utländska fartyg av olika kategorier att uppträda och därför är det av vikt att svenska fiskare som har fiskekvoter inom sovjetisk ekonomisk zon kan känna sig säkra och utöva sitt fiske under tillfredsställande former. Svenska örlogsfartyg måste därför uppträda i och främst öster om i större utsträckning än vad som varit fallet. Den nya situationen kräver i första hand att ett säkert och tillräckligt effektivt övervakningssystem skapas så att största möjliga del av centrala och i varje fall hela den svenska ekonomiska zonen täcks av radarspaning. De militära resurserna på måste förstärkas så att övervakning och uppföljning avseende antal fartyg kan ske . Identifiering, rapportering och kontroll måste kunna ske under alla dygnets timmar. Vidare bör såväl militära bevakningsfartyg som fartyg och flyg i ökad utsträckning baseras på . Det är nämligen av största vikt att gångtider för dessa fartyg ut till det viktiga fiskeområdet blir så korta som möjligt och det är därför ur försvarsekonomisk synpunkt både lämpligt och nödvändigt med utökade resurser så nära det aktuella området som möjligt. En god samverkan mellan fiskare, kustbevakning och militära enheter är en förutsättning för att svenska intressen skall kunna tillvaratas och att goda och säkra relationer med utländska enheter kan säkerställas. 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder i anledning av principavtalet om den ekonomiska zonen i . () () () () 1987/88 FÖ203
mot · GB02Fö204 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö204 om åtgärder mot viss fientlig underrättelseverksamhet Vid åtskilliga tillfällen har TIR-märkta långtradare från andra länder observerats i på mindre vägar inom militärt intressanta områden, i närheten av för totalförsvaret väsentliga objekt och anläggningar eller i anslutning till viktig svensk militär verksamhet. I samband med militär övningsverksamhet har s. k. statsfartyg från samma länder icke sällan uppenbarat sig i hamnar eller farvatten i nära anslutning till övningsområdena. Det finns starka skäl att anta, att ifrågavarande långtradare och fartyg varit försedda med avancerad teknisk utrustning och att de bedrivit fientlig underrättelseverksamhet mot vårt land. Då långtradarna kunnat röra sig tämligen fritt inom landet har de på ett betydelsefullt sätt kunnat komplettera fartygen vid exempelvis signalspaning. Långtradarna har säkerligen också använts vid s. k. satellitspaning. Vissa långtradare har nämligen varit utrustade med stora uppåtriktade reflektorer, som utan svårighet kunnat identifieras med hjälp av spionsatelliter. Fotografering från satellit ger ju möjlighet till exakta positionsbestämningar, vilka i sin tur kan ha stor betydelse vid upprättandet av kartor etc. till ledning för exempelvis sabotörer. Exakta positioner är också en nödvändig förutsättning för programmering av moderna robotar, som med hjälp av elektronik styrs direkt till utvalda mål. Det är naturligtvis omöjligt att undanröja varje möjlighet för främmande makt att utöva underrättelseverksamhet mot vårt land. Vi bör emellertid vidta alla tänkbara åtgärder för att försvåra sådan verksamhet. Därigenom skulle också vår säkerhetspolitiska trovärdighet öka. Bestämmelser som innebär att utländska långtradare generellt endast tillåts använda ett fåtal särskilda vägar vid sina besök i bör införas. För att bestämmelserna skall följas bör regelbundna kontroller genomföras. Vid brott mot bestämmelserna bör vederbörande förare tas i förhör och lagforas. Hans fordon bör undersökas noggrant och dessutom förverkas. Då lastbilstrafiken delvis regleras genom internationella avtal, torde det bli nödvändigt med en närmare utredning om förutsättningarna för att införa bestämmelser med ovan angivna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om åtgärder för att begränsa utländska långtradares användning av svenska vägar i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88 FÖ204
mot · GB02Fö205 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö205 av m. fl. (vpk) om försvaret Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: U410 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett sammansatt säkerhetspolitiskt underlagsmaterial inför nästa försvarsbeslut, 2. att med ändring av prop. 1987/88:100, bilaga 6, mom. 7.3.3 beslutar att anslaget till det militära försvaret för /89 sätts till 25 . 3. att med ändring av prop. 1987/88:100, bilaga 6, mom. 8.3.3 beslutar att den ekonomiska planeringsramen för den civila delen av totalförsvaret för femårsperioden /89-1992/93 ökas med . i enlighet med ÖCB:s förslag, 4. att under förutsättning av bifall till yrkande 7 beslutar att anslaget för totalförsvarets civila del för /89 ökas i motsvarande grad. (vpk) (vpk)
mot · GB02Fö208 · 1988-01-26 00:00:00 — Det kan vara bättre att söka skydd i det egna husets källare än att vid larm söka ta sig över gatan för att uppsöka skyddsrum i ett närliggande hus. Förvarningssystem och alarmering är viktiga funktioner. Det är vidare utomordentligt angeläget att kommunernas planering förhindrar att t. ex. viktiga teleanläggningar placeras nära bebyggelse med många människor. De redovisningar som lämnats om det pågående arbetet hos ÖCB och för att efter försvarsbeslutet ta fram underlag för prioriteringar och förbättringar inom skyddsområdet visar att här finns kreativitet och förmåga att utveckla metoder i syfte att få fram ett förbättrat skydd. försvarsutskott har angett att det särskilt kommer att följa detta utredningsarbete, och utskottet har redan begärt och fått vissa föredragningar. En ökad medvetenhet och kraftsamling på de angelägnaste uppgifterna bör alltså leda till väsentliga förbättringar inom civilt försvar. Ökade satsningar på att förbättra säkerhet och uthållighet inom telekommunikationer är på väg till följd av fjolårets försvarsbeslut. Det område som inger mest oro är sjukvårdssidan. Den nya femårsperioden innebär en kraftig förstärkning av de ekonomiska resurserna. Det bör kunna förbättra det mycket dåliga läget i fråga om förbrukningsmateriel inom sjukvården. Även annan utrustning och läkemedel måste anskaffas i större utsträckning. Personalförsörjning och utbildning måste tillgodoses bättre. Också försvarsbeslut underströk hur viktigt det var att förbättra sjukvården i krig. Men i praktiken fördröjdes åtgärderna, främst till följd av slitningar på myndighetsnivå. , statens förhandlingsnämnd och kunde inte samarbeta. Flera riksdagsutskott, bl. a. , har granskat dessa missförhållanden och framfört allvarlig kritik. Det är utomordentligt angeläget att de förstärkningar rörande sjukvården som krävdes i fjolårets försvarsbeslut verkligen blir genomförda. Det vore orimligt om de kraftigt utökade medlen till stor del skulle komma att samlas på hög därför att olika intressenter inte kan enas om konkreta anskaffningar. Vi föreslår att regeringen ges i uppdrag att i kommande budgetpropositioner lämna särskild redovisning kring hur förstärkningsåtgärder inom sjukvårdsområdet genomförts och om problem av den typ som kännetecknade föregående femårsperiod fortfarande försvårar genomförande av riksdagsbeslutet . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att hos regeringen begär att mobiliseringsansvaret för civilförsvarets lokala organisation överförs från länsstyrelserna till kommunerna, 2. att hos regeringen begär att personaluttagningen för civilförsvarets lokala organisation överförs från länsstyrelserna till kommunerna, 3. att hos regeringen begär att kommande budgetpropositioner innehåller en särskild redovisning av hur förstärkningsåtgärder för sjukvården i krig genomförts. () ()
mot · GB02Fö210 · 1988-01-26 00:00:00 — av () om säkerhet Vi har i kommit i en situation då det är mycket troligt att våra gränser kränks till havs och vårt inland studeras i detalj av främmande makter. Det finns iakttagelser om att de s. k. kör runt på olika småvägar i helt andra syften än vad som uppgivits. Eller att de parkerat på småvägar nära försvarsanläggningar. har datoriserat sina kartor på ett sätt som kan underlätta för främmande makt att noggrant studera hur vårt väg-, bro-, viadukt- m. m. system är byggt. Postens kartor marknadsförs också utomlands. Vi har av utgivna handböcker som på ett utmärkt sätt beskriver hur våra kuster är beskaffade i detalj, var våra oljehamnar är belägna, var kraft- och telekablar går och var minstationer är lokaliserade samt vilka djupsiffror varje hamn har. Mineringar står dessutom på våra sjökort, där de är angivna med ankrings-, fiske- och dykförbud. Det finns uppgifter som tyder på att nyckelpersoner för det svenska försvaret är väl kartlagda och deras adresser insamlade på ett systematiskt sätt. Jag menar att vi bjuder på en öppenhet som inte är till gagn för landets säkerhet. Det beror troligtvis på att ingen myndighet har en överblick över alla de uppgifter som finns på olika håll och som är öppna på olika sätt. Det är ett svårt arbete och man borde ta hela svenska folket till sin hjälp för att få möjlighet till överblick. De svenskar som har lämnat uppgifter om har ibland inte uppskattats utan till och med förlöjligats. Det är en attityd från myndigheternas sida som borde ändras. Därför anser jag att en kampanj skall dras igång för att få svenskarna att rapportera de erfarenheter eller händelser som de på något sätt sätter i förbindelse med en kartläggning av . Och de, som gör det, skall uppskattas och deras iakttagelser skall tas på allvar intill motsatsen är bevisad. rapporter och anmälningar från allmänheten måste följas upp. Det är viktigt att allmänheten har förtroende för myndigheters vilja att komma till rätta med de försök till kartläggning som pågår. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ta till vara de iakttagelser som svenska folket gör vad gäller landets säkerhet på ett systematiskt sätt. 1987/88 FÖ210
mot · GB02Fö301 · 1988-01-14 00:00:00 — 1987/88 :Fö301 av och () om försvarshögskolans ställning 1987/88:100, bilaga 6, föreslår försvarsministern att försvarshögskolan (FHS) blir egen central myndighet direkt under regeringen. Frågan om FHS organisation har prövats bl. 1966 och 1983. framhölls att skolan av praktiska skäl fortfarande borde lyda under överbefälhavaren. förordning om verksamheten inom försvarsmakten innebar heller ingen förändring av överbefälhavarens befogenheter gentemot skolan. Det kan synas som om logiska skäl talade för ett annat lydnadsförhållande än dagens. har dagens organisation visat sig fungera väl. Erfarenhetsmässigt har det visat sig vara av stort värde att ÖB i samverkan med andra chefer inom totalförsvaret leder chefskurserna vid skolan. Rent praktiskt är anknytningen till en myndighet på central nivå ändamålsenlig. ÖB utgör därvid en naturlig myndighet, inte minst mot bakgrund av de omfattande erfarenheter av totalförsvarsövningar som byggts upp vid försvarsstaben. Stora utredningar pågår rörande ledningen av både det militära och civila försvaret. Att i ett sådant läge fatta beslut om ändrade lydnadsförhållanden för FHS synes mindre välbetänkt. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att försvarshögskolan fortfarande bör lyda under överbefälhavaren. () () 1 1987/88. Nr FöM) 1-304
mot · GB02Fö303 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö303 av m. fl. om samplanering av läkarrekrytering till den civila sjukvården och försvarets sjukvård Försvaret har betydande svårigheter att rekrytera läkare till sina regementsläkartjänster. Även den civila sjukvården har stora problem med läkarförsörjningen i vissa landsdelar, inte minst i öppenvården. Det förekommer att försvaret löser sina rekryteringsfrågor genom att inkalla värnpliktiga läkare för att tjänstgöra på vakanser eller till och med som komplettering till regementsläkare, som ansvarar för de värnpliktsinkallades hälso- och sjukvård. När inkallelsen sker av läkare vars bortovaro från den civila tjänsten inte kan ersättas med vikarie och där vakansen innebär stor olägenhet för den berörda sjukvården, ansöker läkaren om uppskov. Avslag på denna ansökan är vanlig. Berörda läkares uppfattning om denna tvångsrekrytering är att viktig sjukvård som riktar sig till starkt beroende patienter i den civila sjukvården på detta sätt blir försummad. Den uppgift de sätts på under sin inkallelse fordrar däremot i mycket liten omfattning en läkares kompetens. I en studie som gjorts av en inkallad distriktsläkare noterade han att hans kompetens fordrades i tre fall av 223 undersökta sjukfall. Hans sammanfattande redovisning är en beskrivning av hur kvalificerad läkarkompetens används till insatser som bättre kunde skötas av mindre kvalificerad personal. I detta fall fanns endast en deltidstjänstgörande distriktsläkare kvar i arbete på den vårdcentral som skulle vara bemannad med fyra läkare med ansvar för drygt tiotusen invånare, en bruksort med stort sjukhem och stor äldrebefolkning. Läkaren skrev till sin civila sjukvårdsadministration och förundrade sig över hur han nu kunde sättas på uppgiften att sitta på regementet för att ta hand om ettusen unga, i grund och botten mycket friska pojkar. Läkaren noterar med förvåning att han kan kallas in till denna tjänstgöring, oaktat att han faktiskt är krigsplacerad på sin ordinarie tjänst som distriktsläkare! Det är viktigt att försvaret har tillgång till kvalificerade läkarinsatser. Det är mycket viktigt att läkare får tillfälle öva inför uppgifter som kan inträffa under krig. För detta behövs militär tjänstgöring för de flesta läkare. Däremot bör inte försvarets inkallelserätt användas för onödiga eller mindre behövliga arbetsinsatser. Sådana insatser som gäller hälsokontroll eller undersökningar bör kunna avtalas med den civila sjukvården, så att inte kvalificerad personal i onödan tas bort från viktiga civila sjukvårdsuppgifter. För detta behövs en samplanering mellan försvarsmakten och den civila sjukvården. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts dels om att läkare endast inkallas till försvarsövningar som har samband med deras krigsuppgift, dels om en samplanering mellan försvaret och den civila sjukvården för att lösa nödvändig läkarinsats vid övningsförbanden och regementen. 1987/88 FÖ303 () ()
mot · GB02Fö304 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fö304 av och () om samlad totalförsvarsledning på högre regional nivå Militärbefälhavarna och civilbefälhavarna med sina stabsresurser kan i krig ses som en samlad totalförsvarsledning på högre regional nivå. Det är viktigt att redan i fred förbereda detta genom nära och täta kontakter. Principen bör vara samlokalisering och då på militärområdesstabens lokaliseringsort. Detta framhölls av försvarsmaktens ledningsutredning. Behovet av samlokalisering har därefter blivit alltmer markant. Risken för överraskande anfall har ökat och därigenom behovet av att uppta strid redan innan mobilisering hunnit genomföras. I ett sådant läge kan en gemensam totalförsvarsledning behöva utövas redan från fredsuppehållsplatserna. Milostaber och DB-kanslier är lokaliserade till samma ort endast i ett av de sex militär- och civilområdena. På flera håll är funktionerna t. o. m. utplacerade på tre helt skilda orter. En sådan organisationsbild måste starkt ifrågasättas ur effektivitetssynpunkt. Frågan om samlokalisering måste, enligt vår mening, på nytt upptas till övervägande. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samlokalisering av totalförsvarsledning på högre regional nivå.
mot · GB02Fö401 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö401 av () om värnpliktigas bostadsbidrag Mot. 1987/88 FÖ401-407 har rests krav på en översyn av de värnpliktigas ekonomiska och sociala villkor. På uppdrag av försvarsministern avlämnade en sakkunnig en rapport om behovet av en större kommittéöversyn. Den sakkunnige ansåg inte att en övergripande kommittéutredning var motiverad utom vad gäller två begränsade områden a) familjebidragens administration och b) relationerna mellan försvaret och soldathemsrörelsen. Statsrådet anser för sin del att en större utredning av de värnpliktigas ekonomiska, sociala och andra villkor inte bör göras . Under hand har emellertid framkommit att den ena av de utredningar, som den sakkunnige föreslagit, nämligen den om familjebidragen, troligen kommer att tillsättas . Inför detta arbete vill jag särskilt rikta uppmärksamheten på den mycket omständliga administrationen kring bostadsbidraget ett arbete som med fördel kan schabloniseras. Den värnpliktige skall till familjebidragsnämnden i hemkommunen först lämna alla data kring sin egen ekonomiska situation. Därtill skall alla personer som bor tillsammans med den värnpliktige i bostaden redovisas, även om de saknar inkomst. Alla former av inkomst skall redovisas såsom inkomst av tjänst, pension, bidrag, ersättning, bidragsförskott, underhållsbidrag och inkomst av kapital liksom namn, personnummer, släktskap och yrke. I bilaga för den som bor i villafastighet tillsammans med föräldrar skall redovisas fastighetsägare, fastighetsbeteckning, församling, utdebitering, fastighetens taxeringsvärde, antal lägenheter, antal rum, antal kök, boyta för beräkning av uppvärmningskostnad. Vidare skall uppges lån på fastigheten med uppgifter om lånegivare, lånenummer, aktuell skuld, räntesats, ränta, räntebidrag och betalningsansvarig. Här skall alltså en myndighet försvarets civilförvaltning i samarbete med hemortens kommunala familjebidragsnämnd - hålla personal sysselsatt med att på grundval av inlämnade uppgifter räkna ut ett skäligt bidrag och för det ha tillgång till många uppgifter kring andra personer än den värnpliktige själv. 1987/88 FÖ401 Med anledning av det ovan framförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behandlingen av bostadsbidraget till värnpliktiga Ett system borde kunna utarbetas som a) är starkt förenklat b) utgår från individen c) respekterar omgivningens integritet.
mot · GB02Fö402 · 1988-01-18 00:00:00 — 1987/88 :Fö402 av m. fl. om vissa jämställdhetsfrågor inom försvaret Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A801 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående studier utförda av FOA beträffande teknisk flygtjänst och submarin tjänst, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samlevnadsundervisning i den militära befälsutbildningen. () () () () () () () () () 1 * 1987/88.3 sami.
mot · GB02Fö403 · 1988-01-13 00:00:00 — 1987/88 :Fö403 om inrättande av ytterligare en musikpluton Överförandet av militärmusiken till regionmusiken har medfört problem att tillgodose försvarets behov av militär musik. Militärmusik är av minst lika stort kulturvärde som andra musikformer, varför dess fortbestånd måste säkerställas. Som jag framhöll i motionen 1978/79:252 har musikplutoner en stor funktion att fylla. Detta har också bekräftats av den försöksverksamhet som bedrivits. uttalade sig nämligen med anledning av nyssnämnda motion för en försöksverksamhet med en värnpliktig musikpluton. Utbildningen sker vid armémusikavdelningen, som ingår i utbildningssektionen vid P 10/Fo 43 i . I fråga om militärmusikalisk kvalitet och förmåga att i samband med högvakttjänstgöring uppträda i sluten ordning har enligt samstämmiga uppgifter goda resultat uppnåtts. Musikplutonen har genomfört ett antal musikturnéer med parader och ceremonier och deltagit i ett stort antal jubiléer och invigningar runt om i vårt land. Plutonen har även genomfört konserter med storband. Flera av musikplutonens årsklasser finns dessutom inspelade på fonogram, såväl skiva som kassett. musikpluton finns t. ex. inspelad på video under rubriken the Royal Swedish , varvid en högvaktsavlösning vid i skildras. Inspelningen på skiva har belönats med det svenska fonogrampriset 1985. Flera fonograminspelningar har tillkommit som väckt stort intresse på marknaden. Med hänsyn till de framgångar som kortfattat skildrats i det föregående bör det vara välbetänkt att utveckla denna verksamhet. Nästa steg bör vara att inrätta en musikpluton Väst, dvs. en verksamhet knuten till . Genom att bredda verksamheten torde ytterligare erfarenheter belysa de problem som uppstått sedan militärmusiken inlemmades i regionmusiken. Därtill kommer att regionmusiken erhållit ny huvudman. Staten har i enlighet med tidigare riksdagsbeslut överlåtit ansvaret för regionmusiken till landstingen. Tillkomsten av regionmusiken har inneburit såväl fördelar som nackdelar. Mycket talar för att de främsta nackdelarna uppstått genom försöken att integrera den militära musiken med den civila. Den militära musiken har en sådan särart att den bör få vidareutvecklas mer fristående från den civila musiken än vad som har varit fallet inom regionmusikens ram. Min slutsats av det förda resonemanget är att regionmusiken mera skall koncentrera sig på att renodla den civila musiken, medan militärmusiken i allt högre grad bör få återgå till mer fristående organisationsformer. Ett led i detta syfte kan vara att vidareutveckla verksamheten med musikplutoner. Nästa steg bör därför innebära att en musikpluton tillkommer i västra , som kan betjäna t. ex. på likvärdigt sätt som kommit till del. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en musikpluton inom . 1987/88 FÖ403