mot · GB02T211 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:T211 av () om kommunikationerna i i konstaterar i sin senaste länsrapport att trots goda förutsättningar - väl beläget i ett folkrikt område - har en jämförelsevis dålig tillgänglighet från kommunikationssynpunkt. Brister i det nuvarande kommunikationssystemet minskar t. ex. möjligheten för länet att delta i den mycket snabba - på högteknologi grundade - utvecklingen inom - liksom också Linköpingsområdet. Det är bestämda uppfattning att effektiva kommunikationer både vad avser person- och godstransporter samt teleförbindelser måste tillmätas allt större strategisk betydelse. Ett exempel som understryker detta förhållande är fusionen mellan ASEA och . har i sitt yttrande till industridepartementet över fusionen starkt understrukit nödvändigheten av att ge den blivande koncernen sådana infrastrukturella förutsättningar att den positiva utvecklingen av företaget som anges som syfte med fusionen i så stor utsträckning som möjligt kan ske inom länet. Inom länet pågår ett intensivt arbete för att förbereda kommande nödvändiga satsningar på kommunikationsområdet. Järnvägstrafiken bör komma mer i blickpunkten. Snabb teknisk utveckling på järnvägsområdet har gjort det möjligt att i många länder sätta in snabbtåg mellan olika regioner och större tätorter. Även i finns en sådan utveckling och olika idéer och uppslag bearbetas, bl. a. projekt . En snabbtågslinje från till innefattande , och kallad måste komma till stånd, utbyggd med en etapp 2 söder om med målsättningen ringlinje runt . Skall komma till sin rätt maximalt så behövs en väl fungerande anslutnings- och matningstrafik. Den ovan redovisade satsningen på borde därför utnyttjas som bas för en Bergslagspendel. är nämligen den centrala del av Bergslagen som ligger i dalgång och bl. a. omfattar samhällena (och bygderna runt dessa) , , , , , , och , utan effektiva järnvägsförbindelser. Såväl godstrafiken som framför allt persontrafiken leds härige nom över till landsvägstransporter. Ju som går med dåliga Mot. järnvägsförbindelser, desto större del försvinner av järnvägens potentiella T211 Ur många synvinklar är detta en olycklig utveckling! Landets intresse torde vara att överföra trafik från landsväg till järnväg, såväl av ekonomiska som av miljöskäl. Den berörda landsdelen har betydande regionalpolitiska problem och är i stort behov av bästa möjliga infrastruktur. Till en sådan hör en bra j ärnvägsförbindelse, i synnerhet i ett område med en koncentration av tung industri. Skall järnvägen kunna bli ett framgångsrikt transportalternativ måste den emellertid upprustas bantekniskt och omdirigeras från nuvarande sträckning över . Denna station avses slopad i , där järnvägen föreslås få en ny sträckning som mera direkt leder till . Bansträckan blir då överflödig för persontrafik men bör möjligen behållas för godstrafik. Trafiken från järnvägssträckan bör i stället ledas över sträckningen Surahammar-Hallstahammar-Kolbäck till (åt öster) eller (åt väster). Förutom en banteknisk upprustning av denna bana erfordras snabba och någorlunda tätt gående persontåg och retur till för att denna s. k. Bergslagspendeln skall kunna konkurrera om persontrafiken längs med dess många industricentra. Spårbunden trafik är energisnål och därför från inhemsk energiproduktionssynpunkt väl lämpad för våra förhållanden. Ökad användning av spårbunden trafik medverkar också till mindre trängsel på vägarna, färre olycksfall, mindre buller och avgaser. I regeringens trafikpolitiska proposition förs helt allmänt ett välvilligt resonemang om snabbtågens stora betydelse när det gäller att radikalt förbättra järnvägens konkurrenskraft gentemot andra konkurrerande trafikslag. redovisas som ett intressant projekt som förenar kraven på samhällsekonomisk betydelse med viktiga miljö- och regionalpolitiska effekter som de bidrar till att öka effektiviteten i järnvägssystemet. Trots att utretts mycket ingående så hänvisar propositionen till förnyade studier innan ett slutgiltigt beslut kan tas i frågan. I fråga om Bergslagspendeln hänvisas till ytterligare utredningsarbete i Bergslagsdelegationens regi. Det är enligt min mening mycket angeläget att dessa utredningar och studier sker med stor skyndsamhet så att beslut om projekteringsmedel för såväl som Bergslagspendeln kan föras fram . Vägnätet i lämnar fortfarande, trots påtagliga förbättringar , mycket övrigt att önska. Flera flaskhalsar finns som borde kunna avhjälpas. En satsning på måste också innehålla ett ambitiöst och väl genomtänkt vägbyggnadsprogram. En utbyggnad av en nord-sydgående väg över Sala, eller eventuellt , söderut är angeläget. Även E3/E18 mellan och , samt E18 mellan och , behöver kraftiga förbättringar. Att rusta upp vägdelar innebär inte att vi förespråkar ett ökat bilåkande, bara att människor inte Mot. 1987/88 skall behöva riskera liv och lem på dåliga vägar. Sjöfarten till och från måste passera genom en sluss, endera i eller också i . är alltså en reglerad sjö vars nivå i allmänhet ligger över . i fick sin nuvarande utformning kring 1920 och är den större och flitigast använda . På ömse sidor om ligger som fördjupades och breddades . Kanalen och tillåter passage av fartyg i 7000 - 8000-tonsklassen räknat efter dödvikten. Den då utförda förstoringen av kanalen togs relativt snabbt i bruk av fartyg med maximal storlek, s. k. Mälarmax. Handelstonnaget, såväl det svenska som det internationella, tenderar att bli allt större, varför det kusttonnage som varit vanligt på nu successivt ersätts av större enheter. Många fartyg som ankommer har inte kunnat ta med sig full last beroende på passagemöjligheterna utan går med ett oekonomiskt frirum upp i . För att råda bot på detta missförhållande och för att säkra en fortsatt sjötrafik på måste således en plan upprättas som syftar till att öka passagemöjligheterna igenom . Någon sådan långtidsplan har ej funnits utarbetad, troligen beroende på att det är så många intressenter inblandade. Sjöfarten på går framför allt till och , men även en del av trafiken till går via . Vidare finns ett antal lastageplatser i , , , Kalmarsand m. fl. Här finns således flera kommunala intressen vilka även stöttas av statliga , som är ansvarigt för farleden, , kanalen och lotsningen. kommun har intressen i att den lokala trafiken på broarna i fungerar utan alltför stora avbrott. har en bro över kanalen i och ser helst att den bron aldrig behöver öppnas. Den viktigaste intressentgruppen är det näringsliv som utnyttjar sjöfarten på för att få ekonomiska transporter. Framför allt med representanter för , och hamnar, riäringslivet, , samt inkopplad konsult har för att bevaka sjöfartsintressena på tagit fram alternativa utbyggnadsprogram för sluss och kanal. Detta för att nära förestående projekt skall kunna ansluta till den uppgjorda långtidsplanen. Således måste () den nuvarande genomgå en omfattande renovering. Vidare har kommun långt framskridna planer på att bygga ännu en bro över kanalen. Slutligen har planerat att om bygga en ny järnvägsbro över kanalen. Dessa tre stora projekt måste på något sätt passa in i en plan så att inte passagen genom stryps ytterligare genom spärrtider och liknande. Brobygget, som är en angelägenhet, måste anpassas till nautiska krav när det gäller segelfri höjd och inbördes avstånd till befintliga broar. Ekonomiskt sett är kommun angelägen om att bron inte får kosta mer än det för kommunen bästa alternativ. Krav om att bron skall göras högre eller placeras på annan plats än som passar kommunen drar med sig Mot. extrakostnader som måste slås ut på andra intressenter. En renovering av med bibehållet läge skulle inte medföra någon förstoring av , varför alternativa nybyggnadsplatser har föreslagits av . En ny sluss skulle då ligga i direkt anslutning till den planerade bron (), som skulle placeras endera nord om motorvägsbron eller söder om järnvägsbron. Vid det första alternativet skulle utformas som en triangelsluss vilket innebär att fartyget under slussningen även ändrar färdriktningen. Härigenom kommer man ifrån en besvärlig kurvtagning i kanalen. Detta är en genialisk lösning men nautikerna har uttryckt en viss tveksamhet eftersom referenser saknas inom landet för en dylik konstruktion. Det andra slussalternativet innebär att en traditionell kammarsluss uppförs söder om järnvägsbron. I båda fallen avses kunna ta emot fartyg eller alternativt 165 meters längd och bredd av eller alternativt . Bredden kan dock utnyttjas först efter det att järnvägsbron byggts om, eftersom den nuvarande kan passeras av maximalt 22 meters fartyg. Då måste även de nuvarande ledverken förnyas. Tidsmässigt kommer med säkerhet den nya bron att ligga överst på ranglistan. Därefter kommer slussombyggnaden och sist järnvägsbron. Härtill kommer vissa breddningsarbeten i kanalen vilkas omfattning är beroende av vilket alternativ man väljer. En avsevärd satsning måste i Bergslagen göras på elektronik och dataindustri. Detta är branscher som inte tyngs av dyra transporter. För att sådan industri skall kunna etableras i stor skala krävs emellertid en tekniskt komplicerad utbyggnad av linjenät runt och Bergslagen. Denna utbyggnad är redan i gång men bör påskyndas i sådana orter där ett akut behov föreligger av bättre telefon- och dataförbindelser. Man måste se mycket allvarligt på den rådande pilotbristen som enligt samstämmiga uppgifter nu uppgår till mer än 100 . De svårigheter som vid olika tillfällen drabbat flygförarutbildningen vid trafikflyghögskolan (TFHS) i måste få en lösning på lång sikt om inte en för såväl försvaret som de civila flygbolagen djupgående obalans mellan behov och tillgång skall permanentas. utbildningsresurser på flygområdet totalt är begränsade. Förutom utbildningsbehovet av piloter finns ett stort utbildningsbehov också inom de flygtekniska och flygplatsanknutna yrkesområdena. En samordning av de olika utbildningsresurserna skulle för samhälle och näringsliv medföra rationaliseringsvinster bl. a. avseende ledningsfunktion och administration, lärare/instruktörer, övningsmaterial etc. samt servicefunktioner. De typer av utbildningar som på detta sätt skulle kunna samordnas är flygplatstjänstutbildningar, flygtekniska utbildningar och flygförarutbild- Mot. 1987/88 ning. En dylik samordning skulle skapa en flyghögskola som även internationellt sett skulle ha förnämliga resurser och goda utvecklingsmöjligheter. De yttre förutsättningarna som fordras för denna samordning är tillgång till ett välutrustat flygfält, goda flygförhållanden, ändamålsenliga utbildningslokaler, bostäder och annan service för såväl studerande som personalen. har eller håller på att skapa på Hässiö flygfält de förutsättningar som fordras för att möjliggöra en etablering av ovan skisserad flyghögskola. har nya lokaler för de flygtekniska utbildningarna invigts. Detta bör endast vara en början. Hässiö har ett bra geografiskt läge. Banan har hög bärighet och har god standard vad gäller bansystem, navigerings- och flygförhållanden. Hässiö har dessutom goda luftrumsförhållanden som ställer lägre krav på samordning med annan flygverksamhet. Det skulle finnas underlag och anledning att skriva en statens järnvägars egen historia om stationer och stationsbyggnader i , både från kulturell och från underhålls- och praktisk användningssynpunkt. Många av SJ:s stationshus är gamla och nedslitna. Därför vore det naturligt att en upprustning och i många fall en nybyggnation skulle inriktas på att skapa rationella trafikcentra. I en sådan sanering och upprustning skulle SJ, kommuner och näringsliv i samverkan bygga upp trafikcentra med plats för tåg, buss och taxiservice. Sådana centra kan sedan kompletteras med affärer, resebyråer, restaurangrörelse och andra serviceinrättningar. En inriktning av det slaget skulle bidra till att finansiera uppförandet och driften. I många fall kunde anläggningarna uppföras över befintliga spårområden för att bättre utnyttja centralt belägen mark. Ett sådant utnyttjande av mark kan vara lämpligt och nödvändigt i större tätorter. Här skall bara nämnas ett exempel på kommun där en sanering, upprustning och nybyggnation av stationsbyggnad rimligtvis bör vara aktuell. Stationsbyggnaden i fråga ligger vid central. Ett trafikcentrum vid central skulle enligt min uppfattning kunna inrymma inte bara service för tåg, buss, taxi och resebyrå utan även kompletteras med affärer och andra serviceinrättningar. En sådan breddning av affärs- och serviceutbudet skulle medverka till att finansiera uppförandet och driften. är en kommun som omfattas av ett livskraftigt näringsliv och ett stort befolkningsunderlag. Från utgående kommunikationer utnyttjas också i stor omfattning av befolkningen i kringliggande kommuner. Kommunen, näringslivet på orten och SJ borde kunna samverka i en gemensam satsning för ett levande och ur servicesynpunkt välutvecklat centrum vid central. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationer i .