mot · GB02Fi27 · 1988-05-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi27 med anledning av prop. 1987/88:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /89, m. m. Den ekonomiska utvecklingen måste vara socialt ansvarsfull så att alla medborgare kan uppleva ökad livskvalitet. En välfärdsökning i omfattar betydligt mer än enbart ökad nationalprodukt. Det är angeläget att en god miljö och hushållning med naturresurserna ingår som mål för den ekonomiska politiken. En kraftfull satsning på förebyggande åtgärder på social-, miljö- och hälsovårdens område skulle innebära ett minskat tryck på den offentliga sektorn. För att klara angelägna sociala behov och öka människors valfrihet och livskvalitet måste alternativ till den offentliga verksamheten släppas fram. Kds familjepolitik har exempelvis en sådan inriktning. Den svenska ekonomin står inför stora problem. Den snabbare pris- och kostnadsstegringen i i jämförelse med omvärlden slår nu igenom i ett accelererande bytesbalansunderskott. De problem som årets finansplan och kompletteringsproposition uttrycker oro över är således inte nya utan har varit tydliga . Kristdemokratiska samhällspartiet avvisar en ekonomisk politik som innebär att hög arbetslöshet accepteras för att den vägen få ned pris- och lönestegringstakten. Kds förordar en politik som försöker underlätta avtalsrörelserna, begränsa den inhemska efterfrågan, minska importbenägenheten i den privata konsumtionen, lägga om politiken så att den dämpar de offentliga utgifterna och, framför allt, ökar sparandet. Åtgärder måste vidtas för att underlätta lönerörelsen . Sänkta marginalskatter, sänkt moms på maten, införande av vinstdelningssystem i företagen och en mer aktiv fördelningspolitik är några av de åtgärder kds föreslår. För att uppmuntra hushållssparande! föreslås i motionen att avkastningen på sparande . skall var skattefritt. Någon form av privata investeringskonton bör införas som befriar sparade medel upp till ett visst belopp från inkomstskatt. Skatt tas däremot ut när medlen används till konsumtion. Särskilt bosparande för ungdomar och ökad opinionsbildning av skola och samhälle för ökat sparande föreslås också i motionen. Bostadssparandet för ungdom skall göra det möjligt spara med skatteavdrag på upp till ett halvt basbelopp . Dessa medel får senare tas ut för investering i egen bostad utan att tas upp till beskattning. Kds vill i ett längre perspektiv överföra beskattningen av arbetskraft till Mot. beskattning av energi, råvaror, maskiner och kapital. Ett steg i den rikt- pj27 ningen tas i denna motion genom att kds vill avskaffa den allmänna löneavgiften som arbetsgivarna betalar och i stället höja energiskatterna. budgetalternativ rymmer förslag som förbättrar fördelningspolitiken. Trots ett ekonomiskt besvärligt läge anser kds att det finns vissa möjligheter till omfördelningar inom budgeten. Pensionärerna, barnfamiljerna, främst de med ena maken deltids- eller hemarbetande, människorna i och skolbarnen gynnas i kds budgetalternativ. Ökade resurser till regionalpolitiska insatser och miljöförbättrande åtgärder anvisas också. Den genomgripande översyn av skattesystemet som pågår i den parlamentariska skatteutredningen, , kommer inte att vara klar förrän inför . Därför krävs nu att skatteskalan fastställes. förordar att marginalskatterna sänks ned till i inkomstlägen . Därmed minskar också värdet av underskottsavdragen i motsvarande grad, vilket är positivt i nuvarande stabiliseringspolitiska läge. Svensk ekonomi befinner sig i ett tillstånd av överhettning. Den nödvändiga åtstramningen måste bäras av såväl den offentliga som den privata sektorn. Inom den privata sektorn får både näringslivet och hushållen solidariskt medverka för att uppnå samhällsekonomisk balans och finansiera marginalskattesänkningarna. De kollektiva löntagarfonderna skall avvecklas, anser kds. Vinstdelningsskatten bör dock tillfälligt fortsätta även . På detta sätt får näringslivet bidra till den erforderliga åtstramningen, medan hushållen bidrar genom en tillfällig momshöjning. Höjda energiskatter bör också bidra till att finansiera sänkningarna av inkomstskatterna. För att dra in likviditet i den svenska ekonomin föreslår kds också att hushåll och bostadsföretag uppmuntras att snabbare betala tillbaka bostadslån genom en rabatt på förtida amortering. Den förhållandevis kraftfulla åtstramning som anser nödvändig förväntas förbättra bytesbalansen så att skall få möjlighet att under den pågående högkonjunkturen amortera på den stora utlandsskulden. Kristdemokratiska samhällspartiet, kds, vill arbeta för ett samhälle som genom ett ansvarsfullt förvaltarskap förenar frihet och solidaritet i en ständig strävan att uppnå balans mellan individer, grupper och samhälle. Den ekonomiska politikens mål Alltsedan slut har målen för den ekonomiska politiken angivits vara full sysselsättning, stabilt penningvärde, hög ekonomisk tillväxt, jämn fördelning av levnadsstandarden och balans i utrikesbetalningarna. har också regional balans medtagits som ett av målen. Kds instämmer i dessa målsättningar men anser dem vara otillräckliga. Från principiella och ideologiska utgångspunkter är det angeläget att de Mot. resurser som finns, mänskliga liksom materiella, utnyttjas på ett ansvarsfullt Fi27 Den ekonomiska politiken får dock inte ha som mål att till varje pris maximera tillväxten. En välfärdsökning i omfattar betydligt mer än enbart ökad nationalprodukt. Den ekonomiska utvecklingen måste vara socialt ansvarsfull så att alla medborgare kan uppleva ökad livskvalitet. Det är nödvändigt att livskvalitetsfrågorna prioriteras i den ekonomiska politiken. Dit hör t. ex. en god arbetsmiljö, god fysisk miljö och en trygg familjemiljö. Trasiga familjemiljöer, otillräcklig miljöpolitik och drogproblem har stora negativa effekter på samhällsekonomin. Därför skulle en kraftfull satsning på förebyggande åtgärder på familjepolitikens, miljöpolitikens, alkoholpolitikens, skol-, kultur- och arbetsmarknadspolitikens samt hälsovårdens område skapa ett minskat tryck på den offentliga sektorn, och därmed minska de offentliga utgifterna som den enskilda människans livskvalitet ökade. Ekonomiska satsningar på förebyggande åtgärder av denna karaktär kan på kort sikt medföra en långsammare ökning av BNP, men är på tillväxtfrämjande. För att skapa goda livsvillkor för dagens och morgondagens generationer krävs ett ökat sparande och ett effektivt ekonomiskt system. Därför är det nödvändigt att satsa på utbildning och forskning, att reformera skattesystemet så att arbete, initiativ och sparande uppmuntras. En sådan politik leder också till en positiv ekonomisk tillväxt. God miljö och hushållning med naturresurserna Den ekonomiska politiken får inte isoleras från dess konsekvenser för miljön och från det faktum att jordens naturresurser är begränsade. Den samhällsekonomiska målsättningen bör vara en till alla delar god livsmiljö för människorna. Efterkrigstidens snabba ekonomiska och industriella tillväxt har haft negativa konsekvenser på den fysiska miljön. Försurningen, gifterna i vår miljö och rovdriften på naturresurser är resultatet av en politik där tillväxt prioriteras före livskvalitet och hälsa. släpper börsnoterade svenska företag ut hälsovådliga ämnen i människors dagliga livsmiljö. Även den internationella solidariteten kräver en annan syn på den ekonomiska politiken. De industrialiserade ländernas enorma resursförbrukning leder till höjda priser på energi och råvaror, vilket drabbar hårt då de inte har samma förmåga som i-länderna att ställa om sin produktion. En verklig internationell solidaritet kräver också ökade ansträngningar från sida när det gäller överföring av resurser och teknologiskt kunnande till . Det är mot ovanstående bakgrund angeläget att en god miljö och hushållning med naturresurser lyfts fram som mål, jämbördiga med de övriga, för den ekonomiska politiken. Full sysselsättning är ett av de viktigaste målen för den ekonomiska politiken. Utifrån förvaltarskapssyn har arbetet ett värde i sig. Även om den öppna arbetslösheten i är internationellt sett låg är det ökande antalet förtidspensionerade av arbetsmarknadsskäl ett bevis för att har ett stort problem på detta område. Vikten av ett menings- Mot. fullt arbete åt alla kan knappast överskattas. Politiken måste därför inriktas Fi27 på att upprätthålla sysselsättningen. Den snabbt växande privata konsumtionen har starkt bidragit till underskott i bytesbalansen. Att den privata konsumtionsökningen i så stor utsträckning leder till underskott i bytesbalansen beror på en hög importbenägenhet. 1 stor utsträckning blir det resor, kapitalvaror och andra importprodukter som efterfrågas då köpkraften stiger. Genom förbättrade sparvillkor kan bytesbalansen förbättras. Men även en ökad valfrihet på traditionella offentliga serviceområden såsom barnomsorg, utbildning och sjukvård skulle medföra en mindre importbenägen privat konsumtion. Många skulle säkerligen vilja prioritera en del av sina disponibla medel för att förbättra sin barnomsorg, sina barns utbildning i olika avseenden och omsorgen om sina anhöriga om dessa valmöjligheter fanns. Uppluckringen av offentliga monopol är dock angelägen främst för att öka människors valfrihet och livskvalitet. Mycket talar också för att en ökad konkurrens och valfrihet minskar samhällets kostnader för den offentliga servicen. De ekonomiska problem brottas med kräver en återhållsam offentlig volymtillväxt . Ett primärt mål är att vårdkrisen måste lösas. Detta kräver att alternativ till den offentliga sektorn ges utrymme att bedriva verksamhet under ekonomiskt rimliga villkor. Det är angeläget att miljöaspekterna finns med som en integrerad del av den ekonomiska politiken. De ekonomiska besluten och de styrmedel samhället förfogar över måste sträva mot en god livsmiljö. Kds politik syftar till att skapa sådana styrmedel att de ekonomiska avvägningar som görs inom marknadsekonomin bättre tar hänsyn till miljön och jordens begränsade resurser. Kds menar att punktskatter, bidrag, avgifter m. m. ska användas som styrmedel. Därför föreslås i olika kristdemokratiska motioner bland annat införande av en freonskatt, omläggning av beskattningen på arbetskraft till beskattning av energi och råvaror, miljöskyddsförsäkringar etc. Dessutom anser kds att utsläppsavgifter bör införas. Därmed beskattas de förorenande utsläpp som håller sig under fastställda gränsvärden. Företagen får därmed ekonomiska incitament att ytterligare minska sina utsläpp. Utsläppsavgifter har dessutom ett stort pedagogiskt värde då de bidrar till att göra slut på vanföreställningen att tillåtna utsläpp inte medför några negativa miljöeffekter och därför ses som en gratis rättighet. Det gäller givetvis att avgifterna sätts på en sådan nivå att de verkligen innebär ett incitament till minskade utsläpp, utan att försätta företag i akuta ekonomiska problem. Utsläppsavgifter och punktskatter får givetvis aldrig ses som ett argument att inte fortsätta ansträngningarna att skärpa gränsvärden eller upplevas av företagen som en möjlighet att köpa sig fria från krav på bättre renings- Mot. Utsläppsavgifter ska ses som ett medel att ytterligare skynda på Fi27 omställningen till ett miljövänligt samhälle. Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt utveckla ett system för utsläppsavgifter och förelägga förslag på detta område. Dessutom bör förslag utarbetas till hur den offentliga miljökontrollen i högre utsträckning kan avgiftsfinansieras. Avgifterna bör vara så utformade att de stimulerar dem som bedriver miljöfarlig verksamhet till förbättrade miljöförhållanden. En mer rättvis fördelning av resurserna i samhället är angelägen. Det gäller inte bara mellan individer utan också mellan regioner i landet. Speciellt viktigt är att beakta fördelningspolitiken då besparingar och åtstramningar på olika områden är nödvändiga av statsfinansiella skäl. För att nå en mer rättvis fördelningspolitik förutsätts en stabil ekonomi med låg inflation, full sysselsättning och en väl fungerande offentlig sektor. höga inflation omfördelades stora belopp från sparare och normalinkomsttagare till låntagare och höginkomsttagare. Erfarenheterna från detta årtionde visar att ett kraftfullt bekämpande av inflationen är en förutsättning för en rättvis fördelningspolitik. Även den enorma statsupplåning som skett i vårt land har omfördelat stora belopp från skattebetalare till dem som lånat ut sina pengar. Svensk ekonomi 1988 och 1989 Svensk ekonomi står nu inför en delvis ny situation. För att de ekonomiska balansproblemen som vårt land brottats med skall lösas krävs att kostnadsstegringstakten i vårt näringsliv kommer ned i en nivå som gör att svenskt näringsliv kan konkurrera med omvärlden. Den kostnadsfördel som devalveringarna 1981 och 1982 gav har tillsammans med de valutakursförändringar som skett maskerat den alltför snabba pris- och kostnadsstegringstakten i jämfört med omvärlden. Överhettningen i svensk ekonomi är nu det stora problemet för att kunna hålla nere lönestegringstakten och för att förbättra bytesbalansen. Skärpt konkurrens om den allt fåtaligare arbetskraften riskerar att driva upp löneökningarna över de som regeringen räknar med att löneavtalen skall stanna vid under innevarande år. Den internationella högkonjunkturen och den stigande privata konsumtionen i innebär att industrin är på väg att slå i produktionstaket. är på väg in i en liknande situation som rådde 19731974. De fulltecknade orderböckerna och konkurrensen om arbetskraften skapade då den uppåtgående spiral för priser och löner som ledde till de katastrofala kostnadsproblem som vi fortfarande brottas med. Inflationen kan således komma att stiga mer än regeringens prognos på . Att bytesbalansen är negativ under pågående högkonjunktur och dessutom accelererar, visar att vår industrisektor är för liten för att bära den nuvarande importen. Det är alltså inte bristande efterfrågan som är Mot. 1987/88 problemet utan att vi lever över våra tillgångar. fanns det tecken som tydde på en avmattning av världskonjunkturen . Allt tyder nu på att konjunkturen kommer att stå sig , och en avmattning sker först . Hur kraftig den blir och när den sker beror i hög utsträckning på den amerikanska ekonomin och vilken politik den nye presidenten väljer att föra. Mycket tyder dock på en viss åtstramning av amerikansk ekonomi, som också lider av överhettningsproblem och underskott i bytesbalansen. De kalkyler som pekade på ett oljepris kring per fat har reviderats. I kompletteringspropositionen beräknas oljepriset till per fat. Dollarkursen beräknas till 5,90 SKR. De överhettningstendenser som finns i svensk ekonomi, den allt för snabba prisstegringstakten och det accelererande bytesbalansunderskottet möts inte av några direkta åtgärder i regeringens kompletteringsproposition. De åtgärder som föreslås går i och för sig i rätt riktning men måste närmast betraktas som ett slag i luften. Interna stridigheter inom socialdemokratin och den korta tid som återstår innan valet har tydligen inneburit att nödvändiga åtgärder får vänta. Priset för denna senfärdighet riskerar svenska folket att få betala genom ökade obalanser i ekonomin, vilket i sin förlängning kan leda oss in i ett läge motsvarande det vi hade . operationer på penningmarknaden visar också att finanspolitiken i nuvarande läge inte är tillräckligt stram. Höjningen av tobaksskatten, indragen likviditet i näringslivet, skärpta regler för nyttjande av kontokort, höjd oljeskatt m. fl. åtgärder som föreslås i kompletteringspropositionen är åtgärder som vi kristdemokrater tidigare förespråkat eller anser vara nödvändiga i det läge vi befinner oss i. De är dock otillräckliga och innebär inte att ekonomin kyls ned på det sätt som är önskvärt. Kristdemokratisk politik för ekonomisk balans Kristdemokratiska samhällspartiets långsiktiga ekonomiska politik och budgetpolitik redovisas i de ekonomiska motioner som presenterats (motionerna 1987/88:Fi224 och Sk485). Utvecklingen och det faktum att måste fastställa en skatteskala kräver enligt vårt förmenande en rad konkreta åtgärder utöver de regeringen aviserat. I avvaktan på att den skatteutredning som arbetar skall bli klar och den långsiktiga skattepolitiken slagits fast krävs att justeringar görs i skatteskalan. För att underlätta avtalsrörelsen , motverka löneglidningen framöver och därmed bidra till en balanserad ekonomisk utveckling måste marginalskatterna sänkas. Fördelningspolitiska skäl och det stabiliseringspolitiska läget talar för skattesänkningar i de inkomstskikt där de flesta löntagare finns och där en marginalskattesänkning får viss effekt på ränteavdragen. Därför föreslår kds att grundbeloppet sänks från till för beskattningsbara inkomster , och från till för inkomster . Ink före grundavdrag (), tkr Kds alternativ, 1989 Tot marginalskatt 1989, En sänkning av marginalskatten till i inkomster upp till 150 (XX) kr. innebär också att ränteavdragen minskar i värde från till . Detta innebär att den skatteskala som vi kristdemokrater föreslår att gälla både bidrar till en lugnare avtalsrörelse 1989 och till att dämpa konsumtionen och hushållens skuldsättning. I samband med den skatteöversyn som pågår bör hela inkomstskattesystemet och marginalskatteproblematiken ses över. Netto uppskattas denna reform till 8 000 milj. kr. Fördelningspolitiska skäl talar dessutom för att särskilda åtgärder bör vidtas för att sänka marginalskatten för de barnfamiljer med barn som har en deltids- eller hemarbetande make/maka, den s k tudelningsreformen. Det innebär att makarna får slå ihop sina inkomster och dela dessa mitt itu och skatta för hälften var. Överföringen från den ena maken till den andra begränsas till fyra gånger basbeloppet. Reformen innebär en marginalskattesänkning för de familjer som är mest i behov av en skattesänkning. Denna reform beräknas minska skatteinkomsterna med ca . Den överhettning vi upplever i den svenska ekonomin beror till stor del på den stegrande privata konsumtionen. Stigande import och sjunkande hushållssparande har blivit resultatet av den köpfest som pågått. Vi kristdemokrater anser det nödvändigt med en temporär momshöjning för att dämpa den privata konsumtionen och därmed också dämpa importen och förbättra vår bytesbalans. Därför föreslår vi en momshöjning fr. o. m. . En förutsättning för att vi kristdemokrater skall kunna acceptera en sådan åtgärd är att momsen differentieras. En skyndsamt genomförd momshöjning måste inom högst följas av en sänkt matmoms . En ytterligare differentiering kan också övervägas så att en högre moms tas ut av s. k. sumbärliga varor. Så snart det stabiliseringspolitiska läget så medger skall den generella momsen sänkas. Innan utredningen om företagsbeskattningen är klar och kds fått stöd för sitt krav om en överföring av beskattningen av arbetskraft till beskattning av energi, råvaror, maskiner och kapital, bör vissa konkreta steg tas för att uppmuntra företag och hushåll till bättre hushållning med energi. Därför föreslås att den allmänna löneavgiften avvecklas helt (0,). Vi vill också avveckla löntagarfonderna, varför den del av ATP-avgiften som går dit, , avskaffas. I stället bör energiskatterna höjas. Utöver regeringens förslag till höjd oljeskatt med . per kubikmeter förordar kds av miljö- och stabiliseringspolitiska skäl att energiskatterna höjs enligt följande. Elskatten höjs med per kWh, vilket inbringar Mot. kr., kolskatten med . per ton, vilket inbringar 130 milj. och oljeskatten med . per kubikmeter, vilket inbringar 1 500 milj. kr. De sjunkande oljepriserna och den allt svagare dollarkursen innebär att energipriserna på fossila bränslen kommer att sjunka. Miljö- och stabiliseringsskäl är därför starka motiv för den föreslagna skattehöjningen. Höjningarna bör ske fr. o. m. . De kollektiva löntagarfonderna måste avskaffas. Det stabiliseringspolitiska läget talar för att också näringslivet är med och finansierar marginalskattesänkningen och utdelningsreformen, varför vi föreslår att den s. k. vinstdelningsskatten bibehålls , trots att löntagarfonderna avvecklats. Vinstdelningsskatten som beräknas, med nuvarande vinstnivå i näringslivet, uppgå till . får ses som en temporär åtgärd för att finansiera skattesänkningarna . I samband med att skatteöversynen är klar fr. o. m. 1990 får andra mer permanenta finansieringskällor sökas för att finansiera sänkta inkomstskatter. De skattepolitiska åtgärder, utöver regeringens förslag, som kds förordar kan sammanfattas i nedanstående tabell (milj. -t- 2 000 Höjd barnomsorgsavgift för arbetsgivarna -l- 5 950 Den budgetförstärkning/åtstramning som vi kristdemokrater vill göra skall till en mindre del användas för de reformer vi vill genomföra, vilka redovisas i motion 1987/88:Fi224, och för övrigt ses som en tillfällig åtstramning av ekonomin till dess världskonjunkturen vänder nedåt. Kds ser det som angeläget att under goda år av högkonjunktur gör det möjligt att amortera på landets stora utlandsskuld. Förbättrad bytesbalans, som skulle uppnås med de åtgärder kds förordar, skapar utrymme för detta. För att minska löneglidningen bör vinstdelningssystem införas i företagen. Eftersom vinstdelningen sker då vinsten uppstått innebär vinstdelningssystem att företaget och de anställda vet vilket utrymme som verkligen finns. I en särskild motion 1987/88:Fi226 Medägande inte fondcentralism redovisas kds syn på vinstdelning och formerna för hur detta kan stimuleras. För att uppmuntra investeringar inom näringslivet krävs att finanspolitiken, och inte penningpolitiken, står för den erforderliga åtstramningen av ekonomin. Lägre räntenivå skulle också underlätta avtalsrörelsen. Sänkt ränta är också angeläget ur fördelningspolitisk synvinkel, då bostadskostnaderna skulle sjunka och inflationen minska. En sänkning av räntan kan ske genom att balans i utrikeshandeln uppnås eller genom att inflödet av kapital underlättas. Därför föreslår vi kristdemokrater att kraftfulla åtgärder vidtas för att skapa balans i utrikesbetalningarna, vilket skulle ge möjligheter till sänkt ränteläge och till återbetalning av de utlandsskulder som vi dragit på oss. Ett avskaffande av valutaregleringen skulle underlätta kapitalrörelserna. En positiv effekt som skulle uppstå är att den svenska räntenivån sänks. friare kapitalplacering mellan och utlandet skulle anpassa de svenska räntorna till den lägre internationella räntenivån. En avreglering som innebär att utländska placerare skulle ges möjlighet att köpa svenska kronobligationer skulle sänka den svenska långa räntan. Därför är det svårförståeligt att lättnader i valutaregleringen skett när det gäller utförsel av kapital ur , men inte när det gäller möjligheten för utlänningar att placera kapital i svenska statspapper. Mot ovanstående bakgrund avvisar också den s. k. valpskatten, dvs. den utvidgade omsättningsskatten på handel med värdepapper, då den ökar kostnaderna för statens upplåning och driver upp räntorna. Skatten har också fått förödande kritik för sina tekniska och finansiella effekter från alla remissinstanser med kompetens på området. Regeringen har tänkt låta skatteintäkterna från denna valpskatt finansiera återställandet av devalveringseffekten för pensionärerna. I det kristdemokratiska budgetalternativet (motion 1987/88:Fi224) redovisar vi hur vi vill finansiera ökade insatser för pensionärerna, och då speciellt för de pensionärer som har den besvärligaste ekonomiska situationen. Regeringen har misslyckats med målsättningen att öka hushållens sparande. innehar nu ett föga hedrande världsmästerskap bland industriländerna när det gäller negativt hushållssparande. Hushållens sparkvot minskade med 1987, och en fortsatt nedgång förutses även 1988. Hushållens finansiella sparande beräknas minska med . 1987 och beräknas sjunka till minus . Denna utveckling innebär en allvarlig belastning på bytesbalansen. För att kunna öka investeringarna och förbättra bytesbalansen måste sparandet öka. Dessutom kräver den ekonomiska situationen att privat konsumtion dras in.