mot · GB02A455 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:A455 om regionalpolitiska insatser i kunde vi i länet glädja oss åt en liten befolkningsökning som hade sin grund i ett ökat födelsenetto. är dock flyttningsnettot negativt och det mest allvarliga är att de som i första hand lämnar länet är ungdomar i åldern . Även om vi nu kunnat notera ett visst trendbrott så finns det anledning att sätta in länets utveckling i ett mer långsiktigt perspektiv. Man kan då konstatera att den strukturomvandling som drabbat länet, bl. a. i inledning av detta decennium, har satt tydliga spår. Några fakta som förtydligar detta är bl. a. följande: hade den största relativa minskningen av den totala sysselsättningen bland rikets samtliga län. Den negativa sysselsättningsutvecklingen har också medfört att folkmängden i länet sjunkit. Totalt har minskningen varit 2500 personer. Länet har också haft nettoutflyttning med den största förlusten 1985 av 800 personer. Eftersom nettoutflyttningen mest består av ungdomar kan effekten för länet bli mycket påtaglig och kännbar framöver. Även sociala data uppvisar en negativ bild, exempelvis var sjuktalet i länet högst bland rikets samtliga län. Dessa förhållanden medför att det finns anledning till oro för vad som kan komma att hända i länet vad gäller sysselsättning och andra välfärdsfaktorer i ett långsiktigt perspektiv. För att möta denna utveckling krävs aktiva insatser på en rad områden och jag skall i det följande ge några exempel. Tillgång till god utbildning på alla nivåer är en avgörande faktor för ungdomarnas möjlighet att stanna kvar i länet. En grundskola av god kvalitet med färre elever i varje klass, en gymnasieskola med god tillgänglighet och bättre utbyggd yrkesutbildning samt en kraftigt utökad högskoleverksamhet är prioriterade områden. Inte minst högskolan måste ges ökade resurser, med fler årsstudieplatser för grundutbildning och utökad forskningsanknytning. De nya högskolornas alltmer ökande regionalpolitiska betydelse och deras allt tydligare förankring i länets övriga verksamheter leder dessutom fram till Mot. insikten att det är olyckligt för länet med en delad högskola. /bör delas upp på två separata enheter med egna styrelser, väl förankrade i respektive län. En sådan uppdelning utesluter inte på något sätt ett fortsatt nära samarbete mellan högskolorna. Länets karaktär och uppdelning i olika regioner gör att kommunikationerna - såväl interregionalt som inom länet är av mycket stor betydelse. Inom länet finns flera angelägna utbyggnadsfrågor som måste lösas . Till dessa hör den kvarvarande delen av mellan och E-länsgräns, E3 mellan norra och flera av de viktiga länsvägarna tvärsigenom länet. Dit här också behovet av förbifarter vid ett antal tätorter och flera angelägna broprojekt. Från resurshushållnings- och miljösynpunkt bör dock den spårbundna trafiken ges allra högsta prioritet. från till är en sådan satsning som också är väl underbyggd utifrån samhällsekonomiska utgångspunkter. Detsamma gäller återupptagen persontrafik på TGOJ-banan mellan och . Dit hör också tågstopp i och . är ett väl utvecklat jordbrukslän med goda utvecklingsmöjligheter inom ramen för höga kvalitets- och miljökrav. Närheten till de stora befolkningstäta områdena med goda avsättningsmöjligheter för kvalitetsprodukter av olika slag bör kunna utnyttjas bättre. Det finns även utrymme för en utökad trädgårdsnäring. Här finns ett stort behov av rådgivning, information och marknadsföring. För dessa syften är det viktigt att det finns en statlig, avgiftsfri rådgivning som kan medverka till att miljö- och resursmålen kan uppnås för de areella näringarna. har det funnits särskilda resurser för naturvård i odlingslandskapet (). Dessa medel har gjort det möjligt för markägare att bibehålla eller återskapa särskilt värdefulla kulturmarker. Behovet av sådana insatser är särskilt stort i och dessa resurser bör därför utökas. När det gäller vård av naturreservat och kulturminnesvård så har beredskapsarbeten i olika former spelat en stor roll . Med ett förbättrat sysselsättningsläge så har - glädjande nog - behovet av sådana arbeten minskat, ur arbetsmarknadssynpunkt. Däremot kvarstår naturligtvis behovet av insatser ur naturvårds- och kulturminnessynpunkt. Ett förbättrat sysselsättningsläge bör rimligen leda till att våra möjligheter att anvisa tillräckliga resurser för att vårda vårt natur- och kulturarv har ökat och länsmyndigheterna måste därför ges dessa resurser. Behovet av regionalpolitiska stöd Mot. Mot bakgrund av den - i ett långsiktigt perspektiv - vikande sysselsättning- A455 en i länet är det angeläget att Utvecklingsfonden ges ökade resurser. Dessa behövs för att förstärka de konsultinsatser som krävs för en mer offensiv utveckling. Det är vidare angeläget med en ökad statlig verksamhet i länet. I en särskild motion kommer jag att peka på några konkreta projekt som framför allt berör Oxelösundsområdet. har vissa möjligheter att inom ramen för de medel som står till förfogande för regionala insatser, påverka utvecklingen i länet. Enligt min mening är dock de medel som tilldelats alldeles otillräckliga. För innevarande budgetår disponerar länet 6,5 milj. kr. och detta anslag bör, enligt min mening, ökas till 10 milj. kr. för /89. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utökade medel för regionala utvecklingsinsatser i .