ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo250 · 1988-01-27 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo250 av och () om jordbruket i läns jordbruk är en resurs som måste utnyttjas även . Jordbrukets betydelse för hela näringslivet i har vi i vid ett flertal tidigare tillfällen beskrivit i bl. a. motioner till . Låga världsmarknadspriser, höga kapitalkostnader och ökad produktion i förhållande till konsumtionen har medfört att lönsamheten i näringen och för den enskilde brukaren har sjunkit dramatiskt. Låg lönsamhet i jordbruket påverkar inte bara brukarens lön utan också den framtida sociala tryggheten både vad gäller sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring och pension. Beslut om det framtida jordbruket måste fattas nu om resultatet inte skall bli omfattande skogsplanering på åker, ytterligare storleksrationalisering och höjda avkastningskrav på kvarvarande åkerarealer och produktionsställen. Ur miljösynpunkt kan en sådan utveckling inte ha några fördelar. Jordbrukspolitiken måste vara långsiktig och ge förutsättningar för ett ekonomiskt resultat i familjeföretaget liksom en rimlig lön till dess brukare. För omställning av produktionen på den åkerareal som inte behövs för livsmedelsproduktion skall stöd utgå. De grödor som är aktuella är energioch industrigrödor. All brukningsvärd mark kommer då att odlas. Om satsningen på landsbygdens år inte skall framstå bara som tomma ord så krävs ett positivt gensvar även från regeringen. Hela den fortsatta landsbygdsutvecklingen står och faller med den energi- och jordbrukspolitik som läggs fast. Mängder av företag i är beroende av lantbruket för sin existens. Eftersom länet ligger utanför stödområdet blir effekterna av fortsatt nedläggning av jordbruk särskilt kännbara vilket bör ges regeringen till känna. En annan trovärdighetsfråga är om regeringen och riksdagsmajoriteten är beredda att följa den linje som drivit , nämligen att ställa samma kvalitetskrav på importerade livsmedel som på svenskproducerade. Import av livsmedel skall vara tillåtet endast från länder som har minst samma höga krav på produktionsmetoder och djurhållning som vi har i . Livsmedlens ursprungsland bör framgå av varan eller omvänt alla svenskproducerade livsmedel märks blå-gult. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att all brukningsvärd skall bevaras, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jordbrukets regionalpolitiska betydelse i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att regler bör utarbetas som innebär att import endast tillåts från länder som har samma krav på produktionsmetoder och djurhållning som samt 4. att som sin mening ger regeringen till känna att livsmedel skall märkas med ursprungsland. 1987/88 Jo250
mot · GB02Jo251 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo251 av m. fl. (m) om inrättande av beredskapsgårdar Det nutida, moderna samhället har nått hög teknisk standard. Tekniken har gjort sitt intrång på snart sagt alla områden. I industrin, jordbruket, förädlingsindustrin och i hemmen är man i hög grad beroende av elektrisk kraft. Många maskiner och motorer är eldrivna. Likaså har många verksamheter koncentrerats till ett fåtal stora anläggningar. Flera livsnödvändiga produkter förädlas eller tillverkas på några få orter. Denna samhällsstruktur är visserligen avancerad, men mycket sårbar. Även kortvariga eller begränsade elavbrott får stora negativa följder. När tung, blöt snö lägger sig på träd och elledningar och orsakar elavbrott upphör i stort sett ett modernt jordbruk med mjölk, kött eller fläskproduktion att fungera. De industrier som förädlar jordbrukets produkter är också mycket känsliga för driftstörningar. I takt med att den moderna tekniken vinner insteg på de flesta områden, desto sårbarare och känsligare är hela samhället. Än allvarligare är denna sårbarhet ur beredskapssynpunkt. Vid sabotage eller utslagning av annan anledning kan några få aktioner leda till att stora delar av försörjningen äventyras. För att möta dessa hot finns givetvis en beredskapsplanläggning med många olika komponenter; säkerhetssystem, reservkraftverk, beredskapslager osv. Även om ett genomtänkt system är uppbyggt finns det anledning att ständigt söka andra och bättre vägar. En av de viktigaste funktionerna i en krissituation är livsmedelsförsörjningen. Ett elavbrott kan omöjliggöra eller allvarligt försvåra produktion av livsmedel ute på gårdarna, liksom vidareförädling i de stora livsmedelsindustrierna. En möjlighet att i varje fall i viss mån hålla i gång en livsmedelsproduktion vore att se till att vissa gårdar skulle kunna fungera både som produktions- och förädlingsställe även vid svåra störningar i elnätet. Runt om i landet finns det jordbruk som för eget bruk genererar elström i små vattenkraftverk. Dessa är helt oberoende av det landsomfattande elnätet, och är alltså helt oberörda av eventuellt elavbrott. I de fall dessa gårdar producerar både mjölk, kött, fläsk, spannmål och dessutom elström utgör de goda tillgångar i vår beredskap. saknas är kvarnar för brödsäd och enklare förädlingsmöjligheter för mjölk och kött. Här borde beredskapsmyndigheterna undersöka möjligheterna att få ett landsomfattande nät av beredskapsgårdar. Med enkla medel och låga kostnader skulle avtal kunna träffas med elkraftsproducerande gårdar, som skulle förbinda sig att ha en viss produktionsinriktning och volym. I åtskilliga små vattendrag skulle i detta läge vattenkraftverk byggas, om ex. försvar initierade och stödde dessa projekt. Till låga kostnader skulle vår livsmedelsberedskap höjas och sårbarheten minska till mycket låga kostnader. Behovet av beredskapslager skulle härmed också minska. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av beredskapsgårdar. () (m) 1987/88 Jo251
mot · GB02Jo257 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo257 av m. fl. om avreglering av handeln med frukt och grönsaker Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N301 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om avreglering av handeln med frukt och grönsaker. (fp) () de ()
mot · GB02Jo258 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo258 av och () om ett skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Sk442 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen bör införas.
mot · GB02Jo262 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo262 av och () om importstoppet på äpplen Stor enighet har länge rått om värdet av svensk fruktodling. Den svenska frukten har en hög kvalitet och är producerad med ett minimum av kemiska bekämpningsmedel. Fruktodlingen skyddas svensk frukt finns tillgänglig genom importstopp. Tidpunkten för importstoppets hävande har oftast kunnat bestämmas genom överenskommelser mellan odlare och handel. har tyvärr en betydande oenighet rått om när importstoppet skulle hävas. Detta har även lett till att svensk frukt i vissa fall ej kunnat säljas med förluster för odlarna som följd. Om parterna inte kan enas fastställes datum för importens frisläppande av jordbruksnämnden. har tidigare uttalat sig för att jordbruksnämnden tar initiativ till samtal med parterna för att närmare analysera den mångfacetterade bilden av det faktiska läget på fruktmarknaden. Med anledning av de förluster för odlarna och den oro som uppstått är det angeläget att sådana samtal kommer till stånd då frågan åter bli aktuell. Ett stort ansvar vilar självfallet främst på odlarna och handeln. Det är emellertid av stor vikt att samhället via jordbruksnämnden medverkar till att samtalen resulterar i en kartläggning som möjliggör förbättrade kommunikationer mellan parterna och ett förtroendefullt klimat vid överläggningarna. Därigenom bör sådana konflikter som i pressen omnämnts som äppelkrig kunna undvikas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att jordbruksnämnden tar initiativ till samtal om och analys av fruktmarknaden i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GB02Jo263 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo263 av och () om växtskyddet inom trädgårdsnäringen Trädgårdsnäringens produktionssituation har komplicerats p. g. a. att nya sjukdomar och skadegörare kommit in i vårt land. Dessa har fått fotfäste som en direkt följd av att verksamma bekämpningsmedel inte numera tillåtits för inregistrering i . Det är mycket angeläget att skärpa uppmärksamheten kring dessa problem och att effektiva åtgärder vidtas så att dessa hot mot näringen kan elimineras. Eftersom det är en klar samhällelig ambition att reducera kemikalieanvändningen så långt som möjligt måste det också vara samhällets skyldighet att medverka till att sjukdomar och skadegörare kan undertryckas med andra medel. Den mest miljövänliga vägen att gå i detta fall är genom s. k. biologisk bekämpning. Sådan bekämpning är mycket utnyttjad inom växthusodlingen av tomat och gurka. För prydnadsväxtodlingen och för frilandsproduktionen av grönsaker m m. är dessa bekämpningsmöjligheter ännu otillräckligt utforskade. Väsentligt utökade resurser bör genom avdelas för att stödja denna forskning framgent. Det är angeläget att användning av biologisk bekämpning kan breddas till allt flera grödor inom trädgårdsproduktionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om skärpt uppmärksamhet vad gäller nya sjukdomar och skadegörare inom trädgårdsnäringen, 2. att hos regeringen begär förslag om insatser för ytterligare forskning kring biologisk bekämpning inom trädgårdsproduktionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att medel för de i yrkande 1 avgivna åtgärderna bör tas ur de avgifter som trädgårdsnäringen inbetalar i form av handelsgödsel- och bekämpningsmedelsavgifter.
mot · GB02Jo265 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo265 av (c) om en utredning om utboägandet Landsbygden skall leva. Det räcker inte med vackra ord och med slogans. Det måste tagas krafttag på många områden för att förverkliga en landsbygdsutveckling. Antalet aktiva jordbrukare minskar - de som bor kvar på landet och brukar jord och skog blir färre. Däremot okar utboägandet. Detta innebär en negativ utveckling för bygden. Utboägama bidrar inte till att upprätthålla service i bygden. Med den utformning skattelagstiftningen har motverkar den att jordbruksfastigheter bjuds ut på öppna marknaden. Man kan i och för sig förstå utboägare som har sina rötter i en bygd och vill bevara en ärvd fastighet som en förankring. Men det finns också utboägare som främst ser till en förmånlig förmögenhetstaxering. LRF behandlar frågan i sitt landsbygdspolitiska program : "Problemen med utbo- och flerägandet måste få en snar lösning. Skatter och avgifter bör vara så utformade att det stimulerar boende och brukande samt generationsskifte. Kapitalet bör inte styra ägandet. Strukturförbättringar och omarrenderingar behövs ständigt. Det måste ges förutsättningar för det. Även om vi ännu inte ser effekterna av den nya jordförvärvslagen bör dock en utredning om utboägandet komma till stånd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning om utboägandet.
mot · GB02Jo266 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo266 av () om sockerbetsodlingen på Sockerbetsodlingen och sockerframställningen vid sockerbruk har mycket stor betydelse för sysselsättningen på . Detta har slagit fast i SIND PM 1985:6 - Avstamp , där man betonade att jordbruket på bör garanteras utrymme för en fortsatt och minst oförändrad produktion av animalier och socker. sockerbruk har 125 heltidsanställda och 50-60 personer i säsongarbete som bruket är i drift. Det ger också arbete för underleverantörer, entreprenörer och åkare. Osäkerheten om brukets framtid medför att Sockerbolaget inte har tillåt större investeringar. beräknar man investera 22 milj. kr. vilket är 10 milj. mindre än driftsledningen kräver. Sockerbetsodlingen har utomordentligt stor betydelse för lantbrukarnas sysselsättning och inkomst. 4 200 ha av den bättre åkerarealen används för odlingen och under föregående år hade den bästa betskörden i hela landet. Eftersom de gotländska odlarna använder flytgödsel i mindre omfattning håller betkvaliteten alltid en hög sockerhalt i förhållande till övriga odlarlän. För att de anställda vid bruket skall kunna känna trygghet i anställningen och för att odlarna skall våga satsa på en rationell och modern maskininvestering måste de nuvarande tvååriga avtalen förlängas till minst femåriga och helst längre. En låg självförsörjningsgrad ökar importberoende. är ett av de mest importberoende länderna i . Det finns anledning för att slå fast en självförsörjningsgrad på för att göra landet mindre sårbart i en krissituation. Den konsekvensutredning om den svenska sockerhanteringen som presenterat sitt betänkande utgår från strikt ekonomiska bedömningar. I den bedömningen är framtiden för sockerbruk högst osäker. Det är därför nödvändigt att låta odlarna på slippa kvotering och arealen eftersom detta medverkar till att begränsa utvecklingsmöjligheterna. I stället bör sockerbetsareal överföras från till för att möjliggöra en bättre ekonomi för Romabruket. Detta skulle medverka till ett långsiktigt, livskraftigt sockerbruk på ön och en fortsatt möjlighet till utkomst för ett stort antal lantbrukare i ett län där alternativa sysselsättningar är mycket begränsade i förhållande till övriga län där det förekommer sockerbetsodling. Ur regionalpolitisk synpunkt så är en satsning på Romabruket väl använda statliga medel. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en 95-procentig självförsörjningsgrad i sockerproduktionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökad sockerbetsareal på , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av längre avtalsperioder för sockerbetsodlingen. 1987/88 Jo266
mot · GB02Jo267 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo267 om åtgärder i samband med att investeringsstoppet inom animalieproduktionen upphör Motivet för att fortsättningsvis bibehålla det nu rådande investeringsstoppet inom animalieproduktionen synes nu vara i det närmaste obefintligt. Dessutom har en relativt omfattande dispensgivning förekommit som urholkat stoppet. Balans inom animalieproduktionen har uppnåtts och i fråga om köttproduktion föreligger t. o. m. underskott varför importen ökar. Då investeringsstoppet av allt att döma troligen snart upphör är det viktigt att ersätta det med ett krav på att framtida om-, till- eller nybyggnad inom animalieproduktionen anpassas till brukningsenhetens arealunderlag. Detta motiverat av att investeringarna inom animalieproduktionen inte skall komma i konflikt med kravet på en god miljö. Redan etablerad godkänd animalieproduktion kan dock fortgå under förutsättning att spridningsareal för gödseln finns tillgänglig på egen mark eller på kontraktsbunden annans mark. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder i samband med avskaffat investeringsstopp inom animalieproduktionen.
mot · GB02Jo270 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo270 av m. fl. (c) om mjölksubventionerna Mjölksubventionerna är ett stöd för konsumenterna De statliga subventionerna på mjölk är ett konsumtionsstöd och har därmed ett syfte - att mjölkpriset skall vara så lågt som möjligt för konsumenterna. Konsumtionsstödet omfattade ursprungligen mjölk, nöt- och griskött, och infördes av den dåvarande socialdemokratiska regeringen, efter omfattande aktioner från konsumenterna. Avsikten var att priserna på baslivsmedel skulle vara så låga som möjligt. Livsmedelssubventionerna har successivt avvecklats och omfattar endast mjölk. Uppgörelse (m) - (s) I budgetpropositionen för /88 föreslog jordbruksminister att subventionerna på mjölk skulle skäras ned med 250 milj. kr. för budgetåret men att nedskärningen skulle träda i kraft först . Förslaget avvisades av de övriga politiska partierna. Eftersom det parlamentariska underlaget för bifall till regeringens förslag avseende en sänkning av mjölksubventionerna saknades inledde företrädare för regeringen sonderingar i syfte att nå en uppgörelse med . och socialdemokraterna enades också om att sänka subventionerna med det belopp som regeringen föreslagit. Sänkningen skulle dock träda i kraft . I årets budgetproposition 1987/88 bil. 11 föreslås ånyo en subventionsminskning med samma belopp som innevarande budgetår. Stödet till konsumenterna skulle därmed minskas med 500 milj. kr. I propositionen finns, såvitt vi kunnat finna, inga förslag i konsumentstödjande riktning, vare sig i form av direkta konsumtionsstöd eller i form av en förbättrad konsumentinformation. Jordbruksministerns förslag kommer därmed att endera leda fram till ökade livsmedelskostnader främst för barnfamiljerna eller en sämre lönsamhet för bönderna. Effekterna av subventionssänkningen 1988/89 Totalt minskar subventionerna med 366 milj. kr., varav 116 milj. kr. hänförs till en beräknad lägre konsumtion medan den direkta subventionsminskningen är 250 milj. kr. Effekterna på priset på mjölk i konsumtionsledet kan beräknas till ca . Priset på standardmjölk kommer därmed att stiga från ca . har priserna på livsmedel ökat snabbare än inflationen. Detta beror till stor del på de neddragna livsmedelssubventionerna. Barnfamiljernas största utgiftspost, förutom möjligen hyran, är maten. Mot denna bakgrund finner centerparitet det angeläget att slå vakt om det konsumtionsstöd som fortfarande finns kvar. Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställer vi att till C 3. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område, Ersättning till följd av livsmedelssubventioner, anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag om 2 . () () () () () () 1987/88 Jo270
mot · GB02Jo274 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo274 om lärocentrum och konsulenter för biologiskekologisk odling Den intensiva användningen av gödselmedel och kemikalier i det svenska jordbruket måste drastiskt minska. Kds har i en omfattande jordbruks- och livsmedelspolitisk motion presenterat en awecklingsplan för kemikaliejordbruket till förmån för en övergång till biologisk-ekologisk odling. I lantbruksutbildningen måste kontinuerligt nya rön inom den biologisktekologiskt inriktade forsknings- och försöksverksamheten förmedlas. Lantbruksnämndernas och hushållningssällskapens lantbruksrådgivning bör byggas ut genom att konsulenter för biologisk-ekologisk odling anställs. Detta för att stötta de lantbrukare som vill ställa om från kemikaliebruk till biologisk-ekologisk odling. För att öka takten på omställningen eller avkemikaliseringen av det svenska jordbruket krävs nu ett centrum för intensivutbildning i de nygamla brukningsformerna. Vretaskolan utanför kan nämnas som en av flera utbildningsanstalter som skulle kunna vara lämplig för att förmedla och främja kunskap om biologisk-ekologisk odling. I är den stora tillförseln av växtnäring ett stort problem. ström, och drabbas hårt av det östgötska kemikaliejordbruket. Den syrebrist som uppstår leder bl. a. till att bottendjuren försvinner. Förhandlingar borde nu inledas med som driver Vretaskolan om att ett centrum för miljövänliga odlingsmetoder inrättas. Mot bakgrund av det som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att förhandlingar upptas med om inrättande av ett centrum för intensivutbildning i biologisk-ekologisk odling på Vretaskolan utanför , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en konsulenttjänst för biologisk-ekologisk odling skall inrättas vid varje lantbruksnämnd.
mot · GB02Jo277 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo277 av och () om omställningsstöd för odling utan användning av kemiska bekämpningsmedel eller handelsgödsel Att minska kemikalieanvändningen i jordbruket är viktigt ur miljösynpunkt. Därom räder stor samstämmighet. Detta kan åstadkommas dels genom en successivt minskad kemikalieanvändning, dels genom att odlare går över till alternativa metoder som t. ex. biodynamisk odling, naturenlig odling osv. Bägge utvecklingslinjerna är värda stödet. Övergång från konventionell odling till alternativ utan kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel innebär dock inte obetydliga omställningskostnader. Erfarenheterna visar att en sådan omställning ofta innebär en påtaglig minskning av skörderesultaten varefter en återhämtning sker. Det kan också finnas behov av vissa investeringar. För att inte dessa omställningskostnader skall bli ett avgörande hinder för odlare som önskar pröva alternativa odlingsmetoder borde någon form av samhälleligt omställningsstöd utgå. Det skulle antingen kunna få formen av ett bidrag eller av ett lån på förmånliga villkor. uttalade i betänkandet 1986/87:22 sin positiva inställning dock utan att då vilja medverka till att undanröja de här nämnda ekonomiska hindren för dem som vill pröva alternativa metoder. Jordbrukets pressade situation gör dock att behovet av omställningsstöd blir allt större. finns det anledning att underlätta för odlare som vill utbilda sig i alternativa odlingsformer. Den utveckling av kursverksamheten inom detta område som sker vid lantbruksskolorna bör fortsätta. Dessutom bör särskilda bidrag införas som gör det möjligt för lantbrukare att t. ex. anställa avbytare . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om omställningsstöd till lantbrukare och handelsträdgårdsmästare som önskar övergå till odlingsformer utan användning av kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel.