mot · GB02K403 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88: K403 av m. fl. (fp) om data och integritet De främsta datapolitiska uppgifterna är enligt uppfattning följande: - Att den personliga integriteten skyddas. Människor måste även i dataåldern ha rätt till en personlig sektor. Det kan aldrig finnas en rätt för myndigheter att kartlägga och registrera människors göranden och låtanden in i minsta detalj. Det måste finnas en tydlig gräns för vad och när myndigheter och andra får registrera och samköra. - Att på olika sätt verka för robusta och genomtänkta kommunikationssystem. Det finns ekonomiska, näringspolitiska, säkerhetspolitiska och brottsförebyggande skäl för att minska sårbarheten och öka säkerheten. - Att säkerställa effektivitet och konkurrens. kommer information och informationskanaler att vara en nyttighet bland andra. Frågor som måste ställas är hur efterfrågan kan tillfredsställas på effektivast möjliga sätt, dvs. hur kunderna får ett rätt anpassat utbud till lägsta möjliga kostnad. Enligt vår uppfattning löses den uppgiften bäst på en fri marknad och den politiska uppgiften är snarare att avreglera och avmonopolisera än tvärtom. - Att ta till vara datateknikens möjligheter att sprida makt och ansvar samt ge medborgarna bättre service och förbättrad information. Datateknik bör användas till att öka allmänhetens insyn i och inflytande över myndigheterna och den politiska beslutsprocessen. - Att främja svensk kultur och det svenska språket i ett intensivare internationellt informationsutbyte. Med glädje konstaterar vi att förra årets partimotion om svenska språket i datasamhället lett till politiskt beslut av . Datorer finns överallt. De styr och övervakar produktionsprocessen i industrin. Produkter konstrueras och ritas med avancerade CAD/CAM-program. På kontoren skrivs dokumenten på ordbehandlare och persondatorer. Interna meddelanden överförs med elektronisk post. Information hämtas i världsomspännande databaser. Nationella och internationella betalningsströmmar sköts via datorer. Elektroniska spel finns i ett stort utbud för hemdatorer och persondatorer. Butiker och snabbköp har i ökande grad datoriserade kassor som är direkt kopplade till lager och ordersystem m. m. En del människor har sett den här utvecklingen som hotfull. ökade kontrollmöjligheter för myndigheter gentemot enskilda medborgare, . arbetslöshet när industrirobotarna tar över allt fler arbetsmoment och mono- K403 tonare arbetsuppgifter framför dataskärmarna. Andra betonar den nya teknikens möjligheter. Den innebär en överlägsen teknik att lagra, finna, sortera, bearbeta och sända information. De ser datatekniken som ett förträffligt hjälpmedel att göra arbetet lättare. De hävdar att den nya tekniken ger fler nya jobb än de som försvinner och nya möjligheter att decentralisera produktion av varor och tjänster. Enligt vår uppfattning är fördelarna med datoriseringen betydande. Med de nya telesystem som utvecklas kan kontakter över stora avstånd enklare. Därmed underlättas en regional utveckling i balans Men på en del områden är utvecklingen sådan att väsentliga liberala värden hotas. Utbyggnaden av olika personregister har varit alltför omfattande sannolikt mer omfattande i än i något annat land. De tekniska möjligheterna att samköra olika dataregister är stora och används mer och mer. Samhällets sårbarhet har också ökat i och med att de stora datasystemen byggts upp. Stora informationsmängder överförs på olika datanät både nationella och internationella. Avbrott i datatrafiken blir både känsliga och kostsamma. En stor del av trafiken i datanäten är värdetransporter, t. ex. penningöverföringar eller överföring av kvalificerade industriella ritningar. Tekniska möjligheter till övervakning, t. ex. avlyssning, har ökat. En ny typ av brottslighet har uppstått i datoriseringens spår. Programvarans utformning får inte innebära att arbetsprocessen styckas upp i smådelar där anställda har svårt att se helheten. Man måste också vara försiktig med att bygga in alltför många beslut i datasystemen. Då kan det totala resultatet bli stela och rigorösa beslutsstrukturer. Beslutsfattandet kommer att bygga på för mycket av reglementen och paragrafer och för litet på enskilda människors/anställdas sunda förnuft och goda omdöme. De negativa sidorna av datoriseringen och det ökade informationsutbudet har fått en del att ropa på regleringar och fortsatta monopol. vill varna för en övertro på möjligheterna att via politiska beslut länka in datautvecklingen i önskvärda banor. Tvärtom, många av de regleringar och monopol som redan finns i är troligen skadliga för vår internationella konkurrenskraft. Som liberaler tror vi på ett fritt informationsutbyte både inom landet och över nationsgränser. Det är skadlig politisk klåfingrighet att hindra satellitoch nätkonkurrens för att skydda faktiska monopolställning. Vi vill påpeka att det finns en lång rad angelägna frågor som faller utanför politikernas ansvar. Det innebär inte att vi anser att de är mindre angelägna utan att de gäller områden där beslut måste fattas av användare och producenter. Integritet, är bl. a. rätten till en privat och skyddad sektor i varje människas liv. Det handlar om rätten för den enskilde att bestämma över sitt eget liv och över de uppgifter som lagras om henne i databaser. Vi vill begränsa andra människors makt att manipulera henne - antingen dessa är myndighe ter, företag, privata organisationer eller enskilda individer - genom att be- Mot. 1987/88 gränsa deras tillgång till information om henne. Samhällsgemenskapen kräver att vi alla till en viss gräns ger upp rätten att själva bestämma över hur uppgifter om oss används. Där samhällets krav kolliderar med vår egen bestämda önskan att få ha uppgifter om oss själva i fred uppstår svåra awägningsproblem. I sådana situationer brukar den enskildes intressen underordnas gemenskapens och kollektivets. Enligt mening skall det inte vara så. Vi menar allvar med integritetsskyddet och är beredda att låta administrationens, statistikens och forskningens krav stå tillbaka för den enskildes krav på en privat och skyddad sektor. Vi vill möta en ökad datorisering med åtgärder för att förstärka den enskildes rätt och möjligheter att själv bestämma. Exempel på sådana åtgärder All statlig och måste sträva efter så enkla och generella regelsystem som möjligt. Det är de komplicerade regelsystemen som motiverar de mest integritetsstörande kontrollerna. Stora dataregister bör delas upp geografiskt. När man började registrera på data var det ekonomiskt motiverat att välja system med stora centrala register. finns knappast dessa motiv kvar. Därför bör man undersöka vilka centrala dataregister som kan delas upp på t. ex. länsbasis. Regeringen bör ges ett sådant uppdrag. Antalet register som förs med personnummer bör kraftigt begränsas. Många människor upplever det som störande att i allt fler sammanhang behöva uppge sitt personnummer. Datainspektionens ställning måste förstärkas. Datalagrad personinformation skall användas enbart för de syften för vilka den är insamlad. Rättelser i personregister - dokumentation - skadestånd En felaktig personuppgift i ett personregister skall rättas enligt datalagen. Den det berör skall underrättas om att rättelsen är utförd. Lagen säger också att den registeransvarige åläggs att dels utse en kontaktperson som skall bistå den som vill ha en uppgift rättad, dels namnge personen. En fråga av betydelse vid sidan av att rättelse utförs är hur sådan rättelse dokumenteras. menar att dataprogrammen måste utformas så att den ursprungliga texten finns kvar , eftersom den kan ha bevisvärde för den förfördelade om tvist uppstår. De rekommendationer som DI har utfärdat om detta kan inte anses tillräckliga, utan här är lagstiftning nödvändig. Om någon person trots allt råkar ut för obehag på grund av felaktigheter i personregister är han/hon berättigad till skadestånd enligt datalagen. De skadestånd som utmätts är få och obetydliga till belopp. Skadeståndsrättigheten bör fortlöpande följas upp för att kontrollera att datalagens bestämmelser har avskräckande verkan. Rätten att kostnadsfritt få ett utdrag eller registerbesked enligt 10 § datalagen gör det möjligt för var och en att kontrollera om uppgifter i olika personregister är korrekta. Emellertid ger utdragen ofta torftig information om varför man finns eller inte finns i ett visst register, för vilka ändamål registret används osv. Informationsvärdet av ett registerutdrag är därför ofta begränsat. Känslan hos den som får ett sådant utdrag kan bli en besvikelse och en kvarstående oro eller obehagskänsla över att inte veta något om hur uppgifterna används. Även om uppgifterna i sig är riktiga, kan det vara fel att personen alls är registrerad. De registrerade uppgifterna kan också vara felaktiga eller ofullständiga. Den registrerade kan alltså inte alltid med ledning av utdragen avgöra om uppgifterna är korrekta. Informationstorftigheten medför en icke avsedd risk för rättsförlust. Datainspektionen har meddelat råd om vad som skall ingå i registerbeskeden. Detta råd följs . Därför anser att en bestämmelse om detta bör ingå i 10 § datalagen. Samköming mellan register med personuppgifter kan skapa kunskap om de berörda individerna som är utomordentligt detaljerad. Det kan vara integritetshotande. Samkörningar bör därför medges med största försiktighet. I princip skall en uppgift som är insamlad för ett ändamål inte användas för ett annat. Enligt mening bör den enskildes samtycke inhämtas inför samkörningar för statistik och forskningsändamål vilka inte regleras i särskild lag. Resultatet av samkörningar får inte användas som underlag för beslut förrän den som det angår har blivit informerad och haft möjlighet att protestera eller ge synpunkter. Offentlighetsprincipen ger varje människa som så önskar rätt att ta del av statliga, landstingskommunala och kommunala handlingar. Denna grundlagsfästa rätt är ett omistligt inslag i vår demokrati. har i stort sett alla offentliga dokument funnits på papper. Varje medborgare har kunnat besöka en myndighet och där ta del av för denne intressanta handlingar. För en rimlig kostnad har det också i de flesta fall gått att få en kopia. håller emellertid situationen på att förändras. Fler och fler handlingar finns tillgängliga endast på data. Specialkunskap krävs för att kunna ta del av dem. Myndigheter har också rätt att ta ut kostnaderna för papperskopiorna. anser att medborgarnas rätt till insyn enligt offentlighetsprincipen inte får begränsas eller försvåras av den nya tekniken. Det ankommer på varje myndighet att underlätta för den enskilde. Datatekniken öppnar möjlighet för envar att t. ex. från offentliga termina- Mot. ler eller från terminal i hemmet få information om och tillgång till offentliga K403 Detta innebär att det i och med datateknikens genombrott är möjligt att på ett effektivare sätt tillämpa och utnyttja offentlighetsprincipen. anser att myndigheterna skall organisera sin datahantering och sina databaser så att dessa möjligheter kan förverkligas. Det är också önskvärt att myndigheter fullödigt informerar om hur aktuella system fungerar, vilken information som är offentlig och vilken som är sekretessbelagd osv. Offentliga terminaler och hemterminaler kan användas både för att främja tillgängligheten till offentligt myndighetsmaterial, och för att främja en aktivare yttrandefrihet. Möjligheterna för många människor att delta i debatt och offentligt meningsutbyte är alltför begränsade. Vi har alla svårigheter att informera oss inte bara om våra skyldigheter som samhällsmedborgare, utan även om våra rättigheter. Det gäller att göra kanaler tillgängliga där människor kan informera sig och där allt fler kan yttra sig och ge sin mening till känna. menar att det går att fördjupa och bredda folkstyret med utnyttjande av modern teknik. Ett exempel är kommunala elektroniska brevlådor. I samband med debatter i olika frågor kan medborgarna delta via en elektronisk brevlåda som finns t. ex. på . På samma sätt kommer kommuninnevånarna att kunna söka i kommunens ärendebas över vad som för tillfället är aktuellt i fullmäktige, styrelser och nämnder. Även med hemterminaler är en utökad sådan kommunikation möjlig. Denna tillgång till offentligt myndighetsmaterial ger medborgarna bättre möjligheter att komma i kontakt med sina valda politiker och få effektivare konsumentupplysning i samhällsfrågor. som det är nödvändigt att öka tillgängligheten för sådant myndighetsmaterial som skall vara offentligt, kan det vara aktuellt att skärpa sekretessen för uppgifter som är av integritetskänslig natur. Denna avvägning blir i många fall svår att göra men är nödvändig. Självfallet är utgångspunkten att konflikten enklare undviks genom att insamlingen av uppgifter begränsas så mycket som möjligt. inleds ett praktiskt försök med videotex i , där ett antal hushåll utan inköpskostnad får disponera hemterminaler. Bakom försöket står ett konsortium av större företag samt . I detta försök kommer man enligt uppgift att koncentrera uppmärksamheten till konsumenttjänster, av typ möjligheter att köpa hemma, göra direkta bankaffärer, beställa biljetter, informera sig om senaste nytt m. m. De praktiska möjligheter som ställs till hushållens förfogande i detta sammanhang är väl lämpade även för ett intensifierat deltagande i samhällsfrågor. Det är önskvärt att följande möjligheter analyseras: att öka tillgängligheten för offentligt samhällsmaterial, att vidga kommunala kontakter, att främja ett mera aktivt utnyttjande av yttrandefriheten m. m. Statskontoret bör ges i uppdrag att undersöka hur dessa samhällsorienterande möjligheter kan främjas i samband med det aktuella videotexförsöket. skärpte sekretessreglerna för vissa myndighetsregister. Enligt uppfattning är förslaget inte tillräckligt rest Vi menar i likhet med DOK (data- och offentlighetskommittén) att Mot. 1987/88 all myndighetsregistrering skall omfattas av folkbokföringssekretessen i de K403 fall det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider skada av att uppgifterna röjs. Det gäller oftast kvinnor och barn som förföljs av tidigare make eller sambo. På samma grunder vill vi öppna en möjlighet för förföljda personer att byta personnummer/identitet om inget annat kan undanröja hoten och förföljelserna. Dessa två förslag, vart och ett eller tillsammans, kan ge människor i hotade situationer ökad trygghet. anser också att folkbibliotekens personregister bör omfattas av sekretessreglerna. Det finns ingen anledning att uppgifter om människors läsvanor och läsval skall vara offentliga uppgifter. Sådana uppgifter kan av andra människor ställas samman till en läsprofil som kan tas till intäkt för att läsaren förmodas hysa vissa åsikter. En sådan risk anser vi bör undanröjas. Myndigheters försäljning av personuppgifter finns en omfattande verksamhet med försäljning av personuppgifter från flera myndigheter. Det har varit oklart vilka lagar och regler som gäller för utlämnandet av i och för sig offentliga uppgifter ur myndigheternas olika register. Den av DOK (data- och offentlighetskommittén) föreslagna lagen inleds med ett uttryckligt förbud för myndigheterna att sälja personuppgifter utan bemyndigande. Till den föreslagna lagen har utredningens majoritet fogat en lista med register ur vilka försäljningsverksamhet kan tillåtas. Utredningens förslag bör avvisas. representant m. fl. har i en reservation rest en rad invändningar: Man lämnar försäljning av uppgifter, som inte är personuppgifter, utan reglering. För personuppgifter införs ett förbud i princip. I praktiken innebär dock förslaget inget förbud, utan ett tillståndsförfarande genom lagreglering av . Redan nu skall nio register tillåtas sälja personuppgifter. I huvudsak accepteras kommersiellt utnyttjande av de register, som har försäljning i en viss omfattning och som säljer mest. Så kommer t. ex. att kunna fortsätta att sälja uppgifter om exempelvis inkomst, personnummer, civilstånd, barn, förmögenhet och adress m. m. De myndigheter som förbjuds sälja är de som bara säljer då och då. Lagreglering av vilka uppgifter som får säljas i registren föreslås inte. Inte heller regleras eventuellt tillkommande uppgifter. Från integritetssynpunkt är det mer intressant att veta vilka uppgifter som säljs och hur dessa sammanställs än vilken myndighet som säljer. Någon analys till grund för en sådan reglering har utredningen inte presenterat. Slutsatsen är att försäljning kan fortgå i stort sett som tidigare om majoritetens förslag genomförs. uppfattning är att regeringen bör avvakta med en proposition i frågan tills DOK lämnat ifrån sig betänkande och förslag om vad som bör gälla för offentlighetsprincipens tillämpning i samband med ADB. Redan nu bör dock beslut fattas om att lägga ned . tillhandahåller i huvudsak kommersiell försäljning av person- och adress- Mot. Registret innehåller en lång rad av uppgifter om i princip alla i K403 Köpare av uppgifter ur registret är bl. a. flera direktreklamföretag. Vi ser inga skäl för staten att syssla med den här typen av kommersiell verksamhet. Enligt datalagen är det inte möjligt för privata företag att bygga upp motsvarande register. Vi kan dock tänka oss att behålla den del av som tillhandahåller uppdatering av adresser till myndigheter. Statens person- och adressnämnd, som är huvudman för , bör upphöra. Forskning behövs som en grundbult i ett kulturellt och industriellt utvecklat välfärdssamhälle. Friheten för forskningen måste vara stor. Med denna frihet följer också ett ansvar. Detta ansvar innebär att forskarna solidariskt följer de lagar och regler som samhället har liksom de regler om forskningsetik som forskarsamhället självt utarbetar. har integritetsproblemen vid s. k. longitudinella undersökningar uppmärksammats. anser att likartade principer skall tillämpas för alla typer av register och databehandling. Från integritetssynpunkt föreligger inga principiella skillnader mellan olika forskningsregister och t. ex. administrativa register som används för samhällsplanering. Man kan ställa upp olika kriterier för hur störande för integriteten olika typer av registerföring är. För det första är register baserade på totalpopulation mer allvarliga från integritetssynpunkt än slumpmässiga urval av skilda slag. Det är förenat med större integritetsmässiga risker när samtliga personer i en grupp kan tas fram än när det endast är fråga om ett urval. För det andra är sådana register där individer kan identifieras mer allvarliga från integritetssynpunkt än avidentifierade register. För det tredje är personregister som bevaras mer störande från integritetssynpunkt än sådana som är av kortvarig natur. När det gäller administrativa register kräver att ingen uppgift får användas i annat syfte än det för vilken den är insamlad om inte den registrerade ger sitt samtycke. När det gäller enstaka forskningsprojekt är detta inget större problem. Då går forskaren ut till de studerade och då bör dessa också få fullständig information om vad det handlar om i samband med att de t. ex. fyller i en enkät. Problemet uppstår när det blir fråga om samkörningar av befintliga register. I de longitudinella undersökningarna sker samkörningar löpande. anser att principen om informerat samtycke är så viktig att den måste gälla också för forskningsregister. Vi förstår dock att det kan vara omöjligt att kräva ett godkännande från de studerade data från en enkät används. Detta kan lösas genom att varje studerad individ ger sitt samtycke i princip. Med detta menar vi att enkätsvaren används för forskningsändamål inom vissa specificerade ramar framöver. Information skall ges de studerande om alla inslag i undersökningen som kan påverka deras vilja att delta. Det bör också anges ett sista datum för undersökningens personuppgifter då avindentifiering sker. Detta kan lösa problemet för de forskningsprojekt som grundas på enkätundersökningar. Det finns också longitudinella forskningsprojekt som uteslutande baseras på samköming av urval ur existerande register. Av integritetsskäl har vi en restriktiv inställning till forskningsmetodik som förutsätter tillgång till känsliga personuppgifter i stora mängder. Självklart skall datalagen följas i dessa frågor. DI skall pröva enligt samma regler som gäller för samköming av administrativa register. Humanistisk- och samhällsvetenskapliga forskningsrådets m. fl. etiska regler bör också tillämpas. En annan möjlighet är också att ytterligare reglera hanteringen av databanden. Detta kan ske genom att man inte ger forskarna själva tillgång till urvalsbanden. Någon statlig myndighet kan ha uppdraget att ta hand om och förvara urvalsband för longitudinell forskning. I avvaktan på resultatet av den aviserade utredningen om den organisatoriska utformningen av den framtida forskningsetiska prövningen bör enligt uppfattning inga nya stora forskningsregister inrättas, exempelvis slutenvårdsregistret eller socialdataregistret. Den alltmer omfattande datoriseringen innebär en ökad sårbarhet i samhället. Det är uppfattning att uppgiften att skapa tillräckligt säkra och robusta datasystem givits en alltför låg prioritet både inom den offentliga och inom den privata sektorn. Störningar i vitala datasystem kan redan i normalsituationen medföra allvarliga skador för samhället. Riskerna ökar i krig eller vid olika typer av fredskriser. Säkerhet och sårbarhet är två begrepp som ofta syns i debatten. Orden ger gärna intryck av att det endast handlar om krig, sabotage och spioneri men det gäller också företags och myndigheters vardagstillvaro t. ex.: - Att man inte kan komma åt den lagrade informationen och därmed inte kan ge den service som förväntas. Strömmen har gått, maskinen är sönder eller uppgifterna har inte lagrats korrekt. Man har inte tänkt igenom vilka reservsystem som kan användas. - Att man fattar felaktiga beslut på grund av dålig datakvalitet, t. ex. felaktiga, ofullständiga eller inaktuella uppgifter. - Att uppgifterna i datasystemen fallit i fel händer och kan användas för att skada människor, myndigheter, företag eller landet (benämnt intrång). Frågor om sårbarhet och säkerhet bör beaktas redan då datorsystemen utvecklas - detta gäller både stora och små system. Företag och myndigheter bör tänka igenom vilka risker som finns och bestämma vilken säkerhetsnivå systemen skall hålla med tanke på den verksamhet som bedrivs. Datasystem som berör vitala samhällsintressen måste omgärdas med stor säkerhet, eftersom skadorna kan bli stora. Myndigheter och företag som ansvarar för sådana system bör åläggas att upprätta sekretessbelagda katastrofplaner över sina känsliga system. I planerna bör framgå vilken personal som är oumbär- Mot. lig och för vilken t. ex. strejkrätten bör begränsas och vilka eller K403 automatiska reservfunktioner som kan kopplas in om ordinarie datasystem skulle bringas ur funktion. Det är viktigt att personer som i sitt arbete har tillgång till sekretessbelagd information känner att det är ett förtroende att arbeta med sådana uppgifter. Detta innebär krav på att inte missbruka förtroendet t. ex. genom ovarsamhet med säkerhetskoder, behörighetsregler o. d. Det huvudsakliga ansvaret för en enskild myndighets säkerhetsarbete och sårbarhetskontroll ligger på myndigheten själv. Det gäller frågor om organisation, säkerhetsrutiner, behörighetsregler, fysiskt skydd, tekniska anordningar, utbildning av personalen i säkerhetstänkande och genomförande av sårbarhetsanalyser. Sårbarhetsberedningen visade i sitt arbete att det också är nödvändigt att statsmakterna har ett samlat grepp över dessa frågor. Det finns gemensamma metodproblem för situationer i såväl fred som krig. Detta bekräftades av försvarsutskottet som föreslog ÖCB som samordningsmyndighet. Detta innebär att ÖCB enligt mening också har ansvaret för principer om undanförsel och förstöring av ADB-register och uppgifter i händelse av krig. ÖCB bör också bl. a. utan dröjsmål utarbeta den informationsbroschyr som skulle informera om offentlighetsprincipen, ADB och försvarssekretess.