mot · GB02N38 · 1988-03-22 00:00:00 — miljöfrågor tas upp i annat sammanhang. Målsättningen måste vara att beroendet av olja ytterligare skall minskas. utgör oljeanvändningen mot när andelen var som högst. Oljeanvändningens storlek har framför allt betingats av den internationella prisutvecklingen och dollarkursen. Nedgången har huvudsakligen skett genom minskningen av lätta eldningsoljor. Bensinförbrukningen har varit relativt . Det är därför framför allt viktigt att stora insatser görs för att få alternativa drivmedel. Prisutvecklingen på olja har emellertid inneburit att en viss ökning åter skett, vilket motiverar vissa justeringar i skattesatsen som ovan utlovats. Riktlinjer för miljökrav vid utsläpp av förbränning tas upp i annat sammanhang. En central del i förnyelseplanen för energisystemet är avvecklingen av kärnkraften. Det fanns efter olyckan i och inför folkomröstningen om kärnkraften en bred uppslutning bakom kravet på att kärnkraften skulle utmönstras ur det svenska energisystemet. Folkomröstningens resultat innebar att en majoritet uttalade sig för att högst de tolv reaktorer som var i drift eller under byggnad skulle få användas under sin tekniska livslängd. beslut innebar att folkomröstningens resultat konfirmerades. Samtliga reaktorer skall vara tagna ur drift användning och kärnkraften avvecklad . Enligt mening hade omställningen av energisystemet kunnat ske lättare om avvecklingen inletts tidigare och innan beroendet blivit alltför stort. 1981 fanns sex reaktorer i drift som producerade drygt , medan det nu finns tolv som producerar drygt . Av miljö- och säkerhetsskäl borde således energipolitiken inriktas på en snabbare avveckling av kärnkraften. Vi har också från presenterat och krävt att konkreta beslut om genomförande av avvecklingsbeslutet skall fattas. a. krävde vi att skulle fatta beslut om en plan för utfasningen i samband med energi politiska beslut. Det fanns dock i detta läge inget intresse från den socialdemokratiska regeringens sida att fullfölja avvecklingsbeslutet. Katastrofen i Tjernobyl visade emellertid att avvecklingen av kärnkraften måste genomföras så snabbt som möjligt. Från krävde vi i en särskild motion att avvecklingen skulle inledas omgående med att och togs ur drift . Regeringen valde emellertid att tillsätta utredningar och försenade därmed ytterligare nödvändiga beslut. I den nu föreliggande propositionen slås dock fast att avvecklingsbeslutet skall ligga fast och avvecklingen inledas med att två reaktorer tas ur drift 1995 och 1996. enligt vår mening ett framsteg jämfört med tidigare opreciserade uttalan- Mot. I den allmänna debatten påstås ofta att kol och olja är de enda alternativen till kärnkraft. Detta är inte sant. Kärnkraften kan avvecklas på ett samhällsekonomiskt lönsamt sätt utan att användningen av kol och olja ökar. I denna motion redovisas många exempel på de miljövänliga och ekonomiskt fördelaktiga alternativ som finns. De bygger på effektiviseringar, sparande och användning av inhemsk miljövänlig och förnybar energi. Till detta skall läggas att oavsett kärnkraftsavveckling eller inte måste vårt energisystem successivt förnyas. Kostnaden för denna förnyelse är i hög grad beroende av hur effektivt vi använder energin och hur vi väljer att värma våra bostäder och lokaler. I ett högenergialternativ med hård bindning till storskalig elproduktion kommer kostnaderna för förnyelsen att bli maximal och framtidens energipriser mycket höga. Om kärnkraftverken utnyttjas och en förnyelse/omställning måste ske blir de ekonomiska påfrestningarna på såväl privat ekonomi som samhällsekonomi mycket stora. En annan högrisk som måste beaktas är om ingenting görs för att frigöra oss från beroendet av kärnkraft och olja och det skulle hända en kärnkraftsolycka i eller med långt gående fysiska och politiska konsekvenser så att en snabbavveckling blir ett absolut krav - att de mänskliga, praktiska och ekonomiska konsekvenserna kommer att bli förödande. Risken för olyckor ökar allteftersom reaktorerna åldras. Sannolikheten för nya kärnkraftsolyckor ökar ju längre kärnkraften drivs. Det är bl. a. mot denna bakgrund som vi föreslår att som ett led i förnyelsen av energisystemet avvecklingen av kärnkraften inleds med att och tas ur drift så snart det är juridiskt möjligt. bör begära ett förslag till lag om detta. Avvecklingen bör sedan genomföras successivt för att vara slutförd . Vissa frågor rörande elförsörjning och sysselsättningsfrågor i kärnkraftskommunerna tar vi upp i en särskild motion. Vad som ovan anförts om användningen av importerade ändliga energislag och utnyttjande av kärnkraft bör ges regeringen till känna. XI Pris-, styr- och stimulansåtgärder Mot Det är angeläget för såväl företag, myndigheter, kommuner som enskilda att statsmakterna ger möjligheter till en långsiktig planering och god framförhållning och klart markerar vilken huvudsaklig inriktning pris- och skattenivåer på energi skall ha, klart anger vilka långsiktiga stödmöjligheter som finns och anger en klart markerad politisk vilja samt målsättningar med fattade beslut. XI:2 Prissättningssystemet på el Den syn som redovisas i propositionen på vilka faktorer som bestämmer pris- och kostnadsutvecklingen på el ansluter i betydande hänseende till den vi framfört från sida. framhåller föredraganden bl. a. i propositionen att de prishöjningar på el som kan förväntas kommer att innebära påfrestningar för företag med stor elanvändning, vilka dessutom ofta är lokaliserade till utsatta regioner. Från sida vill vi i detta sammanhang understryka att elprisets utveckling kommer att bestämmas av kostnaderna för och omfattningen av ny elproduktion. Kort kan förutsättningarna för elprisets utveckling uttryckas så att ju större andel den befintliga vattenkraften utgör av den totala produktionskapaciteten och ju mindre behovet är av ny dyr elproduktion desto långsammare kommer kostnaderna för elen att öka. Det är alternativet med en hög elanvändningsnivå och krav på byggande av nya kolkondenskraftverk som kommer att leda till kraftigt ökande elpriser. Det är kraftbolagens och industrins energipolitik som, om den genomförs, förr eller senare leder till en elprischock som varken samhället eller de enskilda människorna kommer att kunna bära utan betydande uppoffringar. Det är med detta alternativ det blir en prisutveckling på el som leder till att eltunga företag och branscher riskerar att slås ut. Det är alternativ som skapar förutsättningar för en gynnsammare prisutveckling på el. Detta innebär en effektivare elanvändning och en nytillkommande elproduktion främst baserad på bränslesnål samproduktion av el och värme, kombinerad med insatser för att långsiktigt nedbringa den slutliga elanvändningen på årsbasis till ca . alternativ ger en väsentligt lägre genomsnittlig produktionskostnad än en hög elanvändning baserad på bränsleslösande kondenskraft i kombination med en snabbavveckling av kärnkraften under . Långsiktigt betyder en låg elanvändning mer för ett lågt elpris än tidpunkten för kärnkraftsavvecklingen. Elpriset i konsumentledet kommer även att bestämmas av vilket prissättningssystem man väljer. I princip finns två alternativa system. Antingen kan priset sättas efter vad en genomsnittlig produktionskostnad är eller efter vad den långsiktiga marginalkostnaden för nytillkommande elproduktion är. har i rapporten i industrin föreslagit ett framtida elpris i nivå med kostnaden för att producera el i tillkommande kolkondenskraftverk. Detta innebär att råkraftspriset blir /kWh jämfört med dagens Mot. Med en avvecklingsstrategi där maximal satsning på effektiv N38 elanvändning och kraftvärme blir den dominerande ersättningen för kärnkraften kommer motsvarande pris att vara ca . Prishöjningen kan ungefär halveras. Genom den prissättning som förordas i rapporten kommer det att uppstå mycket stora övervinster hos kraftbolagen. (miljarder kilowattimmar) vattenkraft och industriellt mottryck kommer att ha en genomsnittlig kostnad /kWh. Överpriset kan antas bli i genomsnitt /kWh. Totalt ger det mer än 15 miljarder i övervinst. Om detta belopp kapitaliseras med en realränta på , vilket ofta tillämpas för kraftverksbyggen, kommer man till det imponerande beloppet 375 miljarder. Den föreslagna prissättningen innebär en gigantisk förmögenhetsomfördelning från elabonnenter och industri till kraftföretagen. En jämförelse med den samlade fondbehållningen inom ATP-systemet, som var rätt precis 300 miljarder, ger en tydlig bild av vilket avgörande ingrepp i ekonomin dessa övervinster är. Ett införande av marginalkostnadsprincipen skulle således innebära att kraftbolagens vinster måste omfördelas, eftersom i annat fall både industriföretag och enskilda skulle drabbas orimligt hårt. Ett prissättningssystem utgående från den genomsnittliga produktionskostnadsökningen på el blir i kolkondensalternativet /kWh och i det effektivare produktionssystemet med kraftvärme och maximal eleffektivitet endast . Detta är inte kostnadsförändringar som medför några genomgripande strukturförändringar inom svensk industri. Oavsett förändringar av elpriset sker en ständig strukturförändring i näringslivet och det går över huvud taget inte särskilja en förändring och utan hänsyn till alla andra förändringar beräkna konsekvenserna. Ett höjt elpris kommer att till betydande del kompenseras av effektivare teknik och förändringar i tillverkningsprocesserna. Viss del av industrin kommer att dra fördel av ett högre elpris. Så kommer t. ex. sågverkens konkurrenskraft att stärkas något i jämförelse med mekanisk pappersmassa. Den kemiska massaproduktionen, som utgör cirka två tredjedelar av den totala massaproduktionen, kommer också att kunna kompensera sig genom ökad egenproduktion av el. Om vi gör en jämförelse 1975 1985 då vi onekligen haft god tillgång till billig el har ändå strukturförändringar inom näringslivet varit mycket omfattande, i t. ex. teko-, varvs-, bil- och drivmedelshandeln, bland bilreparationsverkstäder samt i jordbruket har antalet sysselsatta sammanlagt minskat med ca 150 000 personer. Statens energiverks huvudargument för att tillämpa s. k. långsiktig marginalkostnadsprissättning på el är att vi vid ett lägre elpris får en överkonsumtion på el och avvägningen mellan att hushålla med el, använda annan energi och producera ny el inte blir den rätta. Det är ett korrekt resonemang men det ger också förklaringen till den snabba ökningen av elanvändningen . Genom att råkraftspriset varit bara ungefär hälften av den långsiktiga marginalkostnaden (hälften av verkliga produktionskostnaden i 3 och ) har elströmmen konkurrerat ut betydligt billigare energislag. Det hade inte varit möjligt att sälja 46 strömmen från och 3 om full kostnadstäckning Mot. 1987/88 skulle ha tagits ut från början. Påståendet att det fördubblade elpriset skulle N38 vara en effekt av kärnkraftsavvecklingen är felaktigt. Det fanns precis samma tunga argument att använda långsiktig marginalkostnad i samband med utbyggnaden av de två senaste kärnkraftsverken. Då hade prishöjningen med samma rätt motiverats av kärnkraftens utbyggnad. I rapporten förutsätts en kraftig framtida ökning av elanvändningen inom industrin vid oförändrat elpris. har vi haft ett lågt delvis sjunkande elpris räknat i fast penningvärde. Industrin har också utökat sin elanvändning utöver den direkt elspecifika användningen. Trots detta har den genomsnittliga ökningen av industrins elanvändning inte varit eller totalt från 38,7 till . med stigande elpris, en snabb teknikutveckling och tillgång på gas (både naturgas och gas producerad genom förgasning) är möjligheterna för en oförändrad eller något sjunkande elanvändning betydande. I förnyelseplan för energisystem har vi ändå räknat med en ca 10-procentig ökning av industrins elanvändning fram . Den centrala frågan för kostnaderna för kärnkraftsavvecklingen och den långsiktiga kostnaden för den energi som behövs är inte om kärnkraftsverken använts mer eller mindre utan på vilket sätt vi genomför förnyelsen av vårt energisystem. Genom att inleda kärnkraftsavvecklingen , skapas utrymme för en kontinuerlig kostnadseffektiv förnyelse av energisystemet. Basen måste vara effektivare energianvändning, effektiv energiproduktion (kraftvärme i stället för kolkondens), ökad användning av förnybar energi såsom biobränslen, sol och vind m. m. Påståendet att kolkondens är det enda alternativet till kärnkraft är en felaktig information, som på ett beklagligt sätt kan medverka till att elkonsumenterna får dyrare, mer miljökrävande och mindre säker energiförsörjning. Enligt vår mening innebär vår förnyelseplan med en långsiktig elanvändning på ca och med befintlig vattenkraft som bas och en mindre andel tillkommande kraft samt mycket litet kondenskraft som topplast att det ur såväl företags som enskildas synpunkt i huvudsak ett bibehållande av ett genomsnittspris torde vara att föredra. Med vårt förslag skulle då prisökningarna för genomförande av förnyelseplanen, räknat i fast penningvärde, kunna begränsas till /kWh. Det bör understrykas att målsättningen måste vara att omläggningen av skatter och avgifter på energi och andra produktionsfaktorer skall ske inom ramen för ett oförändrat skattetryck. XI:3 Effektivare elproduktion satsning på kraftvärme förnyelseplan för energisystemet förutsätter att nytillkommande elproduktion till betydande del sker som samproduktion av el och värme s. k. kraftvärme. Möjligheterna till en ökad kraftvärmeproduktion finns hos kommuner, företag och fastighetsägare. Dessa bör få samma möjlighet att medverka i utbyggnaden av elproduktionen och på samma villkor som kraftbolagen. Byggande av nya kraftverk innebär med nuvarande prissätt ningssystem att kostnaderna initialt delvis täcks med intäkterna från be- Mot. 1987/88 fintlig kraftproduktion, främst vattenkraft. Får andra aktörer möjlighet att N38 delta i utbyggnaden av tillkommande elproduktion innebär detta att kraftbolagen i motsvarande mån kan minska sitt byggande av nya anläggningar och därmed kan betala ett högre pris för elströmmen från nya anläggningar utan att få en större totalkostnad för sin verksamhet. En väg att påskynda omställningen av elproduktionen är således att ålägga kraftbolagen skyldighet att ta emot elström, dels från kraftvärmeverk och mottrycksanläggningar , dels från små vind- och vattenkraftverk. De enskilda producenterna bör vidare få ett garanterat pris för den elström man levererar, som grundar sig på den långsiktiga marginalkostnaden för ny elproduktion. bedöms denna till lägst /kWh. Ett sådant system kommer att minska kraftbolagens monopol och ge ökade möjligheter till att utnyttja lokala resurser. Kommuner, företag och enskilda får då möjlighet att delta i förnyelsen av energisystemet på likvärdiga villkor som kraftbolagen. Detta ger en större optimism och framtidstro för alternativens möjligheter. Därmed ges förutsättningar för att utnyttja tillgängliga resurser på ett mer optimalt sätt. Detta bör ges regeringen till känna. Vi vill vidare i detta sammanhang uttala vår tillfredsställelse över att beslut med anledning av en på centerinitiativ tillkommen flerpartimotion nu lett till ett beslut om ändring i ellagen. Det innebär att det införs en rätt för elproducenter med anläggningar mindre än 1 500 kW el, dels att sälja el till distributören i området, dels att få skäligheten av erhållen ersättning prövad av myndighet. Vi anser dock att det finns skäl att ytterligare skärpa kraven på koncessionsinnehavaren och föreslår att såväl mottagningsskyldighet som garantipris för el levererad från dels små vind- och vattenkraftverk, dels kraftvärmeanläggningar lagfästs. Garantipriset bör i första hand gälla , räknat från kraftverkets idrifttagning. XI:4 Omfördelning av skatt från arbete till energi och råvaror Enligt vår mening är det dock nödvändigt att bättre villkor och konkurrensförhållanden skapas för alternativen om en omställning och förnyelse av energisystemet skall kunna genomföras. Detta innebär att skatten på importerade energislag med nuvarande prisnivåer väsentligt måste höjas. Det innebär vidare att pris- och leveransvillkor för importerade fossila bränslen måste sättas så att marknaden för inhemska bränslen tryggas. Utvecklingen på naturgasmarknaden är som ovan framhållits ur denna synpunkt oroande. Den styrs av starka finansiella intressen med möjlighet att i nuvarande introduktionsskede erbjuda priser och andra leveransvillkor som kraftigt försämrar konkurrensläget för inhemska bränslen medan konkurrenskraften för oljan med nuvarande prisnivå knappast påverkas. För att gasen i första hand skall ersätta olja och kol måste skatten på dessa båda bränslen höjas, som skatten på arbete minskar i motsvarande mån. Sänkt skatt på arbete Mot. Skatteomläggningen innebär att grundavdraget höjs från . Kommunerna skall kompenseras för bortfallet av kommunalskatten. Skattesänkningen för den genomsnittliga skattebetalaren blir . I en familj med två inkomsttagare blir skattesänkningen . För en oljeuppvärmd villa som är något så när välisolerad och av normalstorlek ökar bränslekostnaden med . på grund av höjd oljeskatt. Med dagens oljepriser har ändå den oljeeldade villan betydligt lägre uppvärmningskostnad än den som har elvärme. För att kompensera företagens ökade kostnader sänks socialförsäkringsavgifterna . Den ökade skattebelastningen på drivmedel kompenseras genom en sänkning av kilometerskatten eller schablonersättning till berörda företagare. Enligt ovan redovisade riktlinjer bör skatten på olja ökas totalt med /kbm och kol på /ton för att åstadkomma en mer energilikformig beskattning. Skatten på naturgasen bör på motsvarande sätt ökas med . per 1 000 kbm. Gasolskatten bör höjas motsvarande skattehöjningen på naturgas. Etanol producerad på inhemska råvaror skall ej beskattas. Eltunga industriers rätt till restitution av energiskatt bör vidare utformas på ett sådant sätt att den stimulerar till effektivare energianvändning. En effektivisering av såväl elanvändning som elproduktion ställer således krav på en reformerad elenergibeskattning. Det är nödvändigt att införa styrmedel som förhindrar att tillkommande ny elproduktion i huvudsak blir gas- eller kolbaserad kondenskraft. Den nuvarande ogynnsamma beskattningen av kraftvärme jämfört med kondenskraft måste avvecklas. Vi föreslår att bränsle för el resp. värmeproduktion skall beskattas lika i syfte att främja effektiv elproduktion. Enligt vår mening måste en förändring av energibeskattningen genomföras på ett sådant sätt att den bl. a. främjar en effektivare bränsleanvändning. Ett led i en mer miljöanpassad energibeskattning är också vårt förslag om införande av en uranskatt om /kWh insatt bränsle för all producerad kärnkraftsel. En miljöanpassad och framtidsinriktad energibeskattning innebär således att miljövänlig och förnybar energi gynnas på bekostnad av miljöförstörande importerade energislag. I enlighet med de riktlinjer vi ovan redovisat bör en överföring av skattebelastningen ske från arbetskraft till energi och råvaror inom ramen för ett oförändrat skattetryck. En sådan omläggning av skatteuttaget skapar incitament för hushållning med våra naturresurser och stimulerar till ökande sysselsättning. Den föreliggande propositionen har en alltför snäv syn på vilka som bör utgöra elmarknadens aktörer. Det är självfallet viktigt att de stora elproducenterna och eldistributörerna påverkas för att arbeta för en effektivare energianvändning. Det torde emellertid vara av mycket större betydelse om energianvändarna får samma ekonomiska möjligheter som elproducenterna att välja hur man vill agera på elmarknaden. Det är av stor betydelse att de enskilda individerna får möjlighet att delta i arbetet både vad gäller effektiviseringen av elanvändningen och elersättning. Belysande för den producentinriktade syn som ofta präglar socialdemokratins energipolitik är beredvilligheten att låta kraftbolagen ensamma få agera på energimarknaden. I propositionen konstateras att ny teknik för tillförsel och distribution av energi är av central betydelse för omställningen av energisystemet. Därvid pekas på det utvecklingsbolag som kraftproducenterna bildat, . Bolaget skall få en central betydelse för forskningen kring nya tekniska lösningar som behövs för att ersätta kärnkraften. Detta är ytterligare ett exempel på och övriga stora kraftproducenters strävan att bibehålla en monopolistisk energimarknad. Enligt vår mening måste energipolitiken inriktas så att så många aktörer som möjligt får möjlighet att delta i förnyelseprocessen av energisystemet på något så när lika villkor. Självfallet ställs helt skilda krav på samhällets insatser, beroende på vilken strategi man väljer för att avveckla kärnkraften. Kraftbolagen förordar, uppenbarligen med regeringens goda minne, att kärnkraften ersätts med en storskalig kolkondenskraftproduktion i syfte att därigenom även i fortsättningen ha full kontroll över energimarknaden. modell bygger däremot på en strategi som syftar till ett energisystem byggt på en kombination av effektivare energianvändning och till väsentlig del småskalig energiproduktion baserad på inhemsk förnybar energi. I det första fallet finns redan en organisation klar inom kraftföretagen och industrin. Billig vattenkraft kommer att direkt få lämna bidrag för att täcka kostnaderna för de nya kraftverksanläggningarna. Den totala resursåtgången blir betungande och den framtida bränsteanvändningen flerfaldigt större än i det senare alternativet. En uppbyggnad av energisystemet enligt industrins och sannolikt även regeringens modell kommer dock till synes att kunna ske utan subventioner eftersom kostnaderna täcks av vinster i befintliga produktionsanläggningar och ökande elpriser. modell innebär möjligheter för en mångfald intressenter på energimarknaden. saknas då det direkta sambandet mellan aktörerna och de resurser som tillgång på billig vattenkraft ger. Ett sådant energisystem innebär att den nu monopolliknande energimarknaden luckras upp. Möjligheterna att behärska energimarknaden och ta ut allt högre energipriser begränsas. Det är viktigt att den nuvarande monopolsituationen på energimarknaden bryts. Vårt förslag om uppdelning av skall bl. a. ses mot denna bakgrund. Regeringen har låtit kraftbolagen medvetet cementera den nuvarande maktstrukturen på energimarknaden, vilket har med fört att andra från kraftbolagen oberoende aktörer på energimarknaden inte Mot. 1987/88 kunnat hävda sig. förnyelseplan innebär att en differentierad N38 energimarknad med många aktörer kan utvecklas och detta kan mot bakgrund av den energipolitiska utvecklingen under det gångna decenniet också ses som en demokratisk nödvändighet. Detta bör ges regeringen till känna. XI:6 En energins utvecklingsfond En omställning och förnyelse av energisystemet i enlighet med vår syn förutsätter tillgång på betydande ekonomiska resurser. a. stöd som utgår inom ramen för energiforskningsprogrammet, bränslemiljöfonden och ett särskilt program för introduktion och utveckling av ny teknik inom energiområdet. I den föreliggande propositionen föreslås att en ny fond, energiteknikfonden, inrättas från den 1/7 1988. Fondens uppgift skall vara att ge stöd till projekt, vars ändamål är att utveckla eller förbereda kommersiell introduktion av ny energiteknik. I och med att fonden inrättas avslutas bränslemiljöfonden och programmet för utveckling och introduktion av ny teknik inom energiområdet. Stödet från fonden skall utgå i form av bidrag, villkorliga bidrag och lånegarantier och lämnas till beställarna med högst av investeringskostnaden. Energiteknikfonden finansieras genom att medel från den särskilda energiskatten motsvarande /kbm olja tillförs fonden samt de medel som återstår i bränslemiljöfonden och inom programmet för utveckling och introduktion av ny teknik. /kbm olja motsvarar en årlig intäkt på ca 130 milj. kr. Återstående medel i bränslemiljöfonden var 60 milj. kr. Storleken av outnyttjade medel i övrigt som föreslås tillföras energiteknikfonden framgår inte av propositionen.