ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02So625 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:So625 av förste vice talman och () om statsbidragen till vissa deltidsförskolor och daghem De nya statsbidragsregler till barnomsorgen som gäller innebär att statsbidrag utbetalas till daghem som är öppna minst . Statsbidrag med väsentligt lägre belopp utgår till öppna förskolor och deltidsförskolor. Statsbidraget till en hel deltidsförskoleavdelning eller en öppen förskola på . motsvarar sålunda statsbidraget till en enda daghemsplats (ca . Detta innebär inte bara att deltidsförskolor får en väsentligt lägre andel av kostnaderna täckta via statsbidrag än heltidsdaghemmen. Det medför också att förskolor öppna mellan 4 och i praktiken omöjliggörs. (Sådana har erhållit drygt hälften i statsbidrag i förhållande till heltidsplatser vid daghemmen.) Detta är olyckligt eftersom det t. ex. förhindrar tillkomsten av sådana förskolor som är öppna och både tillgodoser barnens behov av pedagogik och samvaro och tillsynsbehovet för många föräldrar med kortare arbetstid. På motsvarande sätt som bör förskolor öppna få ett statsbidrag som motsvarar viss del av statsbidragen till heltidsöppna daghem. Förskolor öppna borde t. ex. få ett statsbidrag motsvarande av statsbidraget till heltidsöppna daghem. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att förskolor öppna mellan 4 och får ett motsvarande statsbidrag som de daghem som är öppna minst .
mot · GB02So626 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So626 av och () om alternativ barnomsorg Enligt ett riksdagsuttalande skall kommunerna ha barnomsorgen utbyggd så att alla barn från och till dess de börjar skolan kan erhålla plats. Från har vi länge hävdat att barnomsorgen skall byggas ut till full behovstäckning. Att vi inte ställde oss bakom riksdagsbeslutet i fråga, berodde på att beslutet innebar en fortsatt ensidig satsning på barnomsorg utanför hemmet och inte tillgodosåg behovet av en vårdnadsersättning. I många kommuner kämpar man med stora svårigheter vad gäller att tillhandahålla barnomsorg av tillräcklig omfattning och med en hög kvalité. som efterfrågan okar på platser inom barnomsorgen, dras allt större medel in från kommunerna till staten. I flera fall har det lett till större barngrupper och minskad personaltäthet. Inte minst i det här läget är det ett stort gemensamt intresse för barnfamiljerna och kommunerna att finna alternativa vägar för att lösa barnomsorgsbehovet. kan man, glädjande nog, notera ett ökande intresse från föräldrarnas sida att engagera sig i barnomsorgen. Som exempel kan nämnas att man allt oftare efterfrågar daghem i föräldrakooperativ form. har olika varianter av föräldradrivna daghem uppstått. Eftersom förutsättningarna är olika såväl för de enskilda barnfamiljerna som för bostadsområdena gäller det att finna den form som bäst motsvarar behovet. Likaså efterfrågas på många håll förskolor med speciell ideell inriktning. Exempel på sådana förskolor är de som bedrivs av Waldorf- och Montessoriorganisationerna liksom av kyrkorna. Tyvärr har många föräldrar fått erfara att det kan vara en lång, snårig och byråkratisk väg att få till stånd en ny barnomsorgsform i kommunen. Till största delen beror det på att kommunen har mycket liten hjälp från centralt håll när det gäller att söka sig fram på nya vägar. Eftersom det i många fall har visat sig att alternativ barnomsorg kan bedrivas till en lägre kostnad men med en hög kvalité, finns det enligt vår uppfattning starka skäl att stimulera sådan verksamhet. För många kommuner skulle det vara av stort värde om man fick ta del av erfarenheterna från andra håll. Vi anser därför att det borde vara en uppgift för att för kommunernas räkning sammanställa ett informa tionsmaterial över alternativa barnomsorgsformer sorn kommit till stånd runt om i landet. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att erfarenheter om alternativ barnomsorg sammanställs och att information därom ges till kommunerna. () () 1987/88 So626
mot · GB02So627 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So627 av och () om tillgången till barnomsorgspersonal Genom riksdagsbeslutet om full behovstäckning inom barnomsorgen och den utbyggnad som är en följd av detta beslut har det tidigare överskottet på förskollärare och fritidspedagoger utbytts mot en brist på personal inom förskole- och fritidshems verksamheten. Det behövs enligt ca 3 000 nya utbildningsplatser på förskollärarutbildningen . Avgången från förskollärar- och fritidspedagogyrket är stort. Enligt beräkningar är nettoavgången uppskattad till . Svårigheter att rekrytera utbildad personal är betydande i vissa kommuner. Intresset för förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna har ökat. har i samråd med olika myndigheter och organisationer genomfört bland annat annonskampanjer för att öka rekryteringen till utbildningarna. Vid det senaste ansökningstillfället hade antalet sökande till förskollärarutbildningen vt -88 fördubblats. UHÄ föreslår i sin anslagsframställning 1988/89 en utbyggnad av förskollärarlinjen med 210 nybörjarplatser och medel för 120 platser i reserv. Fritidspedagoglinjen föreslås utbyggd med 60 platser inför /90. Regeringen har dock endast föreslagit en ökning med 90 nybörjarplatser för förskollärare och 30 för fritidspedagoger samt biträtt UHÄ:s förslag om 120 reservplatser. Om beslut om full behovstäckning inom barnomsorgen 1991 skall kunna uppfyllas måste UHÄ:s föreslagna dimensionering vara en miniminivå för utökning av antalet utbildningsplatser på förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av anledningen till den stora personalavgången bland barnomsorgspersonal, 2. att hos regeringen begär en utredning angående det framtida behovet av personalförstärkning av barnsomsorgspersonal.
mot · GB02So628 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:So628 av och () om statsbidrag till barnomsorg i regi har beslutat om en utbyggnad av barnomsorgen med sikte på att få full behovstäckning 1991. Möjlighet har också öppnats för föräldrakooperativ, trossamfund och andra ideella organisationer att få statsbidrag för sin förskoleverksamhet under förutsättning att den finns med i den kommunala barnomsorgsplanen. Märkligt nog finns det ett undantag från denna rätt att få statsbidrag och det gäller den barnomsorg som församlingar ger. Muslimer, mosaiska trosbekänare, katolska församlingar, frikyrkosamfund och ideella organisationer i övrigt kan få statsbidrag för barnomsorgsinsatser, men inte . Många föräldrar önskar att deras barn skall få delta i förskoleverksamhet av modell. Det är därför angeläget att det alternativet finns där det efterfrågas. kyrkomöte har också uttalat att det måste skapas möjligheter för de församlingar som vill bedriva verksamhet bland barn och ungdom i omsorgsform. Föräldrarna måste kunna erbjudas en valfrihet. församlingars rätt att ordna barnomsorg ifrågasättes givetvis inte. I många kommuner bedrivs också förskoleverksamhet av inom respektive barnomsorgsplan. Församlingarna har dock inte/orwie//möjlighet att erhålla statsbidrag för verksamheten. Hela kostnaden för förskolor vilar därigenom på församlingarna. får medlemmarna via skatten vara med och betala statsunderstödda förskolor, som andra organisationer bedriver med kommun- och statsbidrag. har förgäves uppvaktat regeringen i frågan. Reglerna medger att statsbidrag lämnas till förening med barnomsorg som enda verksamhet. Det innebär, att t. ex. förskoleverksamhet i regi kan erhålla statsbidrag, om den ordnas av en förening, som bildats för ändamålet. Vi anser att det borde vara självklart att församlingar skall jämställas med andra trossamfund när det gäller möjligheten att vara huvudman för olika former av barnomsorg och därmed kunna få statsbidrag utan att avstatsbidragsskälbehöva organisera en särskild förening. Därför föreslår vi att statsbidrag skall kunna utgå till barnomsorg i regi om verksamheten i övrigt uppfyller aktuella villkor. Med hänvisning till vad som anges i denna motion hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att statsbidrag bör kunna utgå till barnomsorg i regi. () () 1987/88 So628
mot · GB02So629 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:So629 av m. fl. (fp) om barnomsorgen Den praxis som med stöd av beslut har tillämpat i fråga om anslagsgivning till alternativ barnomsorg har varit utomordenligt snäv. Vi har arbetat för en mer vidsynt och generös hållning. föreslår vi att kvalitetsmässigt tillfredsställande barnomsorg i enskild regi bör vara berättigad till statsbidrag. Det finns få daghem av denna typ och kostnaderna för en mer generös praxis är därför åtminstone inledningsvis begränsade. Vi förordar att . avsättes för detta ändamål. I sin anslagsberäkning för Bidrag till den kommunala barnomsorgen begär regeringen 9 . Häri ingår dels beräkning av belastningen för nästkommande budgetår (9 ), dels . för fortbildningsverksamhet, dels . för förnyelsearbete, dels slutligen en buffert om . för ev. tilllkommande utgifter. motiverar behovet av en sådan buffert med att det ännu inte finns någon erfarenhet av de nya statsbidragsbestämmelserna och att det därför råder stor osäkerhet om hur de kommer att slå i praktiken. Vi delar uppfattningen att de exakta effekterna av det nya systemet kan vara svåra att förutse. Avvikelser kan emellertid inträffa såväl uppåt som neråt, och eftersom det här rör sig om ett förslagsanslag finns de enligt vår mening ingen anledning att bygga in en särskild buffert i det anslag som beviljas. Skulle medelsbehovet bli högre än vad som kan förutses får anslaget ändå överskridas; detta är ju själva idén med ett förslagsanslag. Vi förordar därför att anslaget fastställes enligt beräkning av den förutsedda kostnaden för nästkommande budgetår, med viss avrundning uppåt. Med stöd av det anförda hemställer vi att till bidrag till barnomsorg för /89 anvisar ett med 20 milj. kr. Per () () () ()
mot · GB02So630 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: So630 av och () om forskning om utländska adoptivbarns utveckling och anpassning I finns knappt 30000 utländska adoptivbarn. har det tillkommit knappt 2000 barn . De flesta är fortfarande spädbarnlågstadiebarn. Några har hunnit uppnå vuxen ålder. Adoptionerna sker i allmänhet för att ofrivilligt barnlösa önskar få ett barn att älska och fostra. I några fall är adoptionen en nödlösning, när ingen annan väg finns att rädda barnet till fortsatt liv eller rimliga livsvillkor. Möjliga alternativ kan t. ex. vara antingen adoption eller också fortsatt liv på gatan utan föräldrar eller anhöriga. Det är av stort intresse hur det går för de utländska adoptivbarnen, inte bara för den framtida inriktningen när det gäller internationella adoptioner. Vetenskapliga studier kan få stor betydelse för alla barns psykiska och sociala utveckling. Man kan genom forskningen få fram i vilken mån skador på grund av svåra erfarenheter i livets början kan läkas genom senare goda uppväxtvillkor. Man kan få kunskap om hur barn i olika åldrar påverkas av att omplanteras till en helt ny livsmiljö och om hur barn präglas av uppväxtmiljö resp. genetiskt arv. har forskningen om utländska adoptivbarn i varit sparsam. Vi har inte på lång väg tagit till vara de möjligheter som finns att t. ex. få fördjupat kunskap om hur de socialt mest utsatta barnens livsvillkor skulle kunna förbättras. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utländska adoptivbarns utveckling och anpassning. () () 1 1987/88.
mot · GB02So634 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:So634 om dagbarnvårdares rätt till statsbidragsgrundad barnomsorg Familjedaghem är ett värdefullt alternativ inom barnomsorgen för alla barn och särskilt för barnen . är av avgörande betydelse för barnens framtida utveckling. behöver barnen mest av allt den känslomässiga trygghet de får genom en nära kontakt med en eller ett fåtal vuxna, oftast föräldrarna. har det bl. a. från många barnläkare hävdats att barn är särskilt infektionskänsliga , eftersom deras immunförsvar ännu inte hunnit färdigutvecklas. För de flesta barn är det av såväl medicinska som psykiska skäl viktigt att barnomsorgen sker i så familjelika former som möjligt - i hemmet, i familjedaghemmet eller i minidagis med ett fåtal barn och vuxna. Många småbarnsföräldrar vill själva vårda sina barn under de viktiga småbarnsåren. Detta tillgodoses genom det borgerliga förslaget om en ny familjepolitik. Andra föräldrar önskar familjedaghemsplats för sina barn, eftersom barnen där erbjuds en lugn och hemlik miljö. Flera kommuner har svårigheter att rekrytera dagbarnvårdare. Dagbarnvårdare är i allt att betrakta som förvärvsarbetande. För att tillgodose föräldrarnas önskemål om familjedaghemsplatser samt för att underlätta rekryteringen av dagbarnvårdare måste dagbarnvårdarnas yrkesroll stärkas och deras villkor förbättras. Dagbarnvårdarna måste självfallet erkännas rätt till barnomsorg för sina barn på samma grunder som övriga förvärvsarbetande. Statsbidrag skall kunna utgå även för dagbarnvårdarens egna barn som är inskrivna i barnomsorg och som med dagbarn vistas i dagbarnvårdarens hem. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dagbarnvårdares rätt till statsbidragsgrundad barnomsorg för sina barn.
mot · GB02So636 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So636 om integration av hörselskadade barn i förskola Sedan hörselskadade barn undersökts av skolläkare och läkare inom , fattas beslut i samråd med föräldrar om placering i hörselklass eller i närmaste skola genom integrering I skolförordningen står endast mycket allmänt nedtecknat om olika regler som kan gälla. Man bedömer från fall till fall åtgärder typ klasstorlek, ljudisolering i skolsal m.m. De resurser som finns just det året barnet placeras i skola kan vara avgörande för barnets möjlighet till utveckling. Detta kan leda till stora orättvisor och också minskade kunskapskrav på grund av hörselhandikappet - en helt oacceptabel situation. I vad gäller hörselskadade barn kan man konstatera att integrationen har stött på särskilda svårigheter. Orsaker till detta kan vara att hörselskadan är ett osynligt handikapp och att gruppsituationen i sig är handikappande för ett hörselskadat barn. Gruppstorleken kan vara avgörande för ett barns möjligheter att få del av integrationens kvaliteter och mål. Av ovanstående skäl är det absolut nödvändigt att fastställa vissa minimikrav som erbjuder en viss garantinivå av resurser för varje hörselskadat barn oberoende av tidpunkten och andra konkurrerande behov. En garantinivå av resurser som skulle kunna tillföras barn med hörselhandikapp bör innehålla exempelvis krav på liten klasstorlek, hörsellärarresurser, teleslinga i klassrum och obligatorisk lärarutbildning för lärare som skall undervisa hörselskadat barn. Förutom en basnivå enligt ovan skall tilläggsresurser kunna tillskjutas när särskilda behov föreligger. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en garantinivå av resurser för hörselskadade barn i förskolan, [att hos regeringen begär förslag om en garantinivå av resurser för hörselskadade barn i ungdomsskolan.1] ' 1987/88 :Ub356
mot · GB02So638 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:So638 av () om stöd till adoptivfamiljer I årets budgetproposition har inte heller för nästa budgetår beräknats något ekonomiskt stöd till familjer som bildar familj genom att adoptera ett eller flera barn. Jag föreslår därför att ett bidrag införs på . vid adoption för att i viss mån avlasta en del av kostnaderna som uppstår. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar införa ett bidrag på vid adoption.
mot · GB02So639 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So639 av () om föräldrautbildning Varje politiker lever ständigt i en krets av människor som reformerar och tycker och diskuterar. De ringer och de skriver brev. Då och då träffas man. Till alla dessa människor i min umgängeskrets skickade jag en enkät. Av de ca 300 som jag bad om hjälp har nära 150 svarat. Min enkät föranleddes av mina studier av . Jag träffade en mängd skolledare, lärargrupper och enskilda lärare. De flesta vittnade om en allt omöjligare undervisningssituation på lågoch mellanstadiet - det går ju inte att undervisa, säger man. Många lärare ger upp. Tusentals har lämnat yrket . Mina studiebesök och mina samtal med skolfolket gav alltmer vid handen att de huvudsakliga orsakerna är vår tids hemförhållanden. Föräldrarna måste arbeta på heltid utanför hemmet för att få hushållsekonomin att gå ihop. Föräldrarna har mindre tid för sina barn. De överlåter ansvaret för fostran, omsorg och tillsyn till dagis och skolan. De tycks inte ha klart för sig att föräldrar inte kan ersättas med något annat eller att det är föräldrarna som har huvudansvaret. De tycks inte begripa hur enormt viktigt det är att de anstränger sig och gör uppoffringar för det lyckligaste som kan hända oss människor - att bli mor och far. Det var om detta jag ställde frågor i min enkät. En av frågorna var t. ex. När du ser tillbaka på dina levnadsår, vad är det för faktorer som påverkat dig och din personliga utveckling mest? I de svar jag fått är enigheten total. Alla mina vänner och bekanta stöder mig. Det är föräldrarna och uppväxtvillkoren i hemmet som betyder mest. I svaren kan man finna olika förslag till åtgärder. a. pekar man på att det krävs en annan familjepolitik som ger valfrihet och som ger mor eller far möjlighet att vara hemma mera. I andra svar pekar man också på behovet av föräldrautbildning. När det gäller familjepolitiken vill jag hänvisa till det framlagda trepartiförslaget. Beträffande föräldrautbildning är det svårare. Om den skall anordnas, skall den vara obligatorisk? Att den behövs är klart. Det är ju exempelvis märkligt att föräldrar inte ens bryr sig om att ha kontinuerlig kontakt med skolan. Det är även märkligare att många barn kommer till skolan utan att ha ätit frukost hemma. Vad kallas sådant? Sammanfattningsvis måste frågan om föräldrautbildning utredas. gäller det våra barns väl och ve. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att frågan om föräldrautbildning blir föremål för en parlamentarisk utredning. 1987/88 So639
mot · GB02So640 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So640 av () om privata daghem Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: Fi418 hemställs att hos regeringen begär förslag till ändringar i statsbidragsreglerna så att det blir möjligt med privata daghem.
mot · GB02So641 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So641 av () om barnomsorgsavgiften Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sk485 hemställs att beslutar att höja den barnomsorgsavgift som arbetsgivarna erlägger för att finansiera införande av vårdlön enligt med vad anförts i motion 1987/88:So613.
mot · GB02So702 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So702 av m. fl. om översyn av den förebyggande företagshälsovården Utslagningen i arbetslivet ökar med oroväckande fart och trycket på skyddad och halvskyddad verksamhet blir större. Åtgärder måste till för att komma till rätta med förhållandena. En åtgärd skulle vara att ge företagshälsovården ökade resurser för att den vägen kunna komma till rätta med de brister som finns i företagen. Det måste skapas ett medvetande hos både företagare och anställda om den nytta den förebyggande företagshälsovården kan ha. Det måste också till en medvetenhet om behovet av bra arbetsplatser så att skador kan undvikas. Uppstår skador i arbetet på grund av oriktiga arbetsplatser måste det vara produktionen som svarar för den utslagning som uppstått. Ett sätt att stimulera till förebyggande åtgärder skulle kunna vara att bygga upp en fond för att täcka kostnaderna för utslagning och skador i arbetslivet. Utformningen av avgifterna skulle kunna vara differentierade så att arbetsgivaren kände en koppling mellan hög avgift och den utslagning som sker i företaget, dvs. bra arbetsplatser, låg utslagning och avgift. Från fonden kunde ersättningar utbetalas till personer som fått nedsatt arbetsförmåga eller helt förlorat arbetsförmågan. Strävandena måste vara att en anställd med begynnande handikapp skall kunna vara kvar i företaget och att arbetsplatserna på ett bättre sätt anpassas till den enskilde personen. Med de förutsättningar som här skapas blev behovet av skyddade och halvskyddade arbetsplatser mycket litet. Fördelen med detta är att praktiskt taget alla skulle kunna bli kvar i sin invanda miljö. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av den förebyggande företagshälsovården och att åtgärder skapas så att arbetsplatserna bättre än nu kan anpassas till den enskildes behov. () () () () 1987/88 So702
mot · GB02So703 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So703 om samordningsansvar vid skogsarbetsplatser avseende skydd mot olyckor m. m. Arbetsmiljölagens 3 kap. 6 och 7 §§ reglerar samordningsansvaret vid gemensamt arbetsställe, där två eller flera bedriver verksamhet. I § 7 finns preciserat vad som gäller: Den som låter utföra byggnads- eller anläggningsarbete är ansvarig för samordning av åtgärder till skydd mot ohälsa och olycksfall på gemensamt arbetsställe för verksamheten. Om fast driftställe är gemensamt arbetsställe för flera verksamheter, har den som råder över arbetsstället motsvarande ansvar. Ansvaret för samordningen kan överlåtas till någon av dem som bedriver arbete på arbetsstället. I samma paragraf finns också fastställt vad som gäller övriga arbetsställen: 1 fråga om annat gemensamt arbetsställe än vad som avses i första stycket kan de som bedriver arbete där överenskomma att en av dem skall ha ansvaret för samordningen. För gemensamma arbetsställen vid skogsarbete gäller inte samma krav på samordningsansvar som för byggnadsarbetsplatser och för fasta driftställen. Detta innebär att man kan träffa överenskommelse att en av dem som bedriver verksamheten skall ha ett samordningsansvar, men det föreligger inte någon skyldighet. Formerna för hur skogsarbete bedrivs har avsevärt ändrat karaktär. förekommer gemensamma arbetsställen inom denna verksamhet i stor omfattning. Både upparbetnings- och transportmaskiner ägs i de flesta fall av entreprenörer. Fällare med motorsåg anställda av skogsägare arbetar tillsammans med dessa entreprenörer och även tillsammans med fällare från olika entreprenadföretag. Riskerna för olyckor i samband med trädfällning till upparbetningsmaskiner kan vara mycket stora. Detta beror ofta på att avstånd mellan fällare och maskiner oftast inte är stort nog om övriga regler skall följas. Men även vid transporter av virke från awerkningsplatser förekommer stora riskmoment då olika yrkesgrupper från skilda företag kommer i kontakt med varandra. Möjligheterna för att skapa en säkrare arbetsmiljö ökar med en fungerande samordning på ett arbetsställe. Det är därför viktigt att skogsarbetsplatser jämställs med byggarbetsplatser och driftställen i arbetsmiljölagen och att lagen föreskriver att samordningsansvarig skall utses. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordningsansvar för skogsarbetsplatser. 1987/88 So703