ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02T51 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: T51 av och (c) om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Trafikpolitiken står inför en nödvändig omorganisation. Nya krav ställs. De miljömässiga synpunkterna måste väga tungt. Likaså måste trafiksäkerhetsarbetet inriktas på att ytterligare öka trafiksäkerheten och minska riskerna för skador och dödsfall i trafiken. En tillfredsställande trafikförsörjning måste garanteras i alla delar av landet. Järnvägstrafiken är ur dessa synpunkter det mest sakliga alternativet att satsa på. ökad järnvägstrafik bidrar till att kraftigt minska luftföroreningarna. Bussen förbrukar två gånger så mycket energi per personkilometer som tåget. Personbilen förbrukar fyra gånger så mycket energi per personkm som tåget. Och flyget förbrukar åtta gånger så mycket. Järnvägstrafiken kan också radikalt minska trafikolyckorna. Att åka tåg är dessutom det bekvämaste sättet att ta sig fram. Man har mer utrymme omkring sig, man har fler valmöjligheter att röra sig på, att läsa, sova eller äta än man har i andra transportmedel. Det är uppenbart att det behövs stora investeringar om SJ ska kunna fylla sin uppgift. Även service och tidhållighet måste avsevärt förbättras. Alla delar av landet måste ha en tillfredsställande trafikförsörjning. Kommunikationerna är samhällets viktigaste infrastruktur. Förutom företagsekonomiska aspekter måste även samhällsekonomiska aspekter läggas på dem. Det går inte att isolera vissa bygder. Trafikpolitiska satsningar kan vara tveksamma ur företagsekonomisk synpunkt, men det kan också innebära stora samhällsekonomiska förluster om de ej genomförs. I proposition 1987/88:50 redovisas bl. a. större nya investeringsobjekt utanför , som sammanställts av TPR. Det finns ytterligare projekt som bör utredas, nämligen snabbtåg StockholmGävleBollnäsöstersund. En satsning på dylikt snabbtåg skulle ha en stor infrastrukturell betydelse och påtagligt förbättra , och även utveckling. Det skulle också innebära en synnerligen välbehövlig lyftning åt inlandet i södra och mellersta . Norrlandslänen har haft och har betydande svårigheter när det gäller sysselsättningen, förvärvsfrekvensen bland kvinnor och befolkningsminskningen. Det regionalpolitiska stödet har varit obetydligt. Däremot arbetar kommuner och näringsliv intensivt på att stärka sysselsättningen och åstadkomma en mer varierad arbetsmarknad. Många av kommunerna efter linjen Gävleöstersund har inga egna flyg- Mot. Man är helt beroende av SJ:s tågtrafik. Det borde självfallet ligga i T51 SJ:s intresse att framför allt förbättra tågtrafiken för de bygder som ej har andra transportmedel och därför är beroende av den. Vi har i partimotion tagit upp frågan om investeringsramen på . Enligt partimotionen skulle det dock behövas en investeringsram fram på . Denna sunpunkt bör beaktas vid ställningstagande för snabbtåg Stockholmöstersund. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär utredning om snabbtåg på linjen StockholmGävleBollnäsöstersund. (c) . Åsling (c)
mot · GB02T52 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: T52 av och (c) om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) och kommuner har utarbetat förslag till gemensam flygplats för affärstaxi, bruks- och klubbflyg med möjlighet till framtida linjefart för lätta flygplan. Gjorda undersökningar visar att näringslivet har behov av att kunna utnyttja flyget som transportmedel. Omfattande inventeringar har gjorts och man har funnit en lämplig plats som erbjuder goda möjligheter. Flygplatsen skall kunna utbyggas i etapper alltefter behov, men redan i en första etapp planerar man att utrusta flygplatsen med hjälpmedel för instrumentflygning. Tillgång till flyg kan medverka till att både behåla och öka de sysselsättningsmöjligheter som finns. Det är viktigt för näringslivet att snabbt nå ut till kunder liksom det är viktigt att servicetekniker och reservdelar snabbt kan flygas in. Svegs flygfält behöver byggas ut. Svegs flygplats är av utomordentligt stor regionalpolitisk betydelse. För som har tillgång till endast begränsad järnvägstrafik är flyget det transportmedel som måste prioriteras. SvegBollnäs ligger på samma rutt. Möjligheterna bör undersökas om kombinationstrafik är möjlig. I så fall skulle man få bredare underlag för en linjefart med sammanlänkning till nationella och internationella flyglinjer. är otillräcklig för behovet. behöver en ny flygplats. Även små flygplatser medverkar till att öka passagerarunderlaget på de stora flygplatserna. Därför bör även flygplatser med små passagerarvolymer få del av resultatutjämningen på 30 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att nedre gränsen på 100000 passagerare borttages vid resultatutjämning, 2. att hos regeringen begär ekonomiskt stöd för Mot. a) byggnad av Bollnäs-Ovanåkers flygplats, T52 b) tillbyggnad av Svegs flygplats, c) nybyggnad av . (c) . Åsling (c)
mot · GB02T53 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: T53 av () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Skogsnäringen är viktigaste exportindustri. Av nettointäkten genom utrikeshandeln utgjorde intäkterna från skogsnäringen 41,. Skogsbruket, utgörande såväl förädlingsindustri i form av sågverk, massafabriker och pappersbruk som skogsbruk, är längsta väghållare. Skogsbrukets årliga kostnad för dessa vägar är 3/. av allt virke hämtas vid näringens egna vägar. Huvuddelen av vägnätet upplåtes utan anspråk på ersättning till fritidstrafikanter, turister etc. Näringen har betydande kostnader för detta egna vägnät, som utsätts för slitage förutom från den egna skogsnäringens fordon också av andra trafikantkategorier. Trots att skogsnäringen således har betydande kostnader för byggande och underhåll av det egna nätet, betalar man fordonsskatter precis som annan trafik. Skogsnäringens materialadministrationskostnader är mycket höga, 11 miljarder, varav 7,5 miljarder, eller , är rena transportkostnader. Skogsnäringen är beroende av alla transportgrenar. Andelen på järnväg utgörs av , andelen på båt utgörs av och andelen på lastbil utgörs av , men alla råvarutransporter börjar med lastbil. Beroendet av vägarna är mycket högt för att hela transportkedjan skall fungera. Transportkostnadernas andel av förädlingsvärdet är redan så högt att den ej kan tillåtas öka. Eftersom skogsbruket betalar dels en fordonsskatt, som är avsedd för bärighetsförbättringar, dels upplåter sina vägar för slitage av andra trafikantgrupper, dels får bära samtliga kostnader för det egna vägnätet, kan det ifrågasättas om inte ett återförande av vägmedel till skogsnäringen för väghållning är berättigat eller att kostnaderna för skogsbilvägarna görs avdragsgilla vid taxeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till bättre villkor för skogsnäringen för byggande och underhåll av skogsbilvägar i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02T56 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: T56 av och () om trafikpolitiken inför 1990-talet Mot. 1987/88:50) 1987/88 I propositionen konstateras att vägtrafiken är den helt dominerande trafikgrenen för resor och godstransporter. Det betonas att biltrafiken måste ske under beaktande av säkerhet och miljö, och det föreslås att byggandet av förbifarter skall påskyndas. Kraven är stora på ett väl fungerande vägnät i de expansiva industribygderna i östboVästbo-regionen, . Vi skall begränsa vår motion till två vägavsnitt som behöver åtgärdas med särskilt stor skyndsamhet genom och E 4 genom . har en genomfart genom centrala delar. , som är ett av vårt lands mest industritäta områden, ligger vid sidan av de stora järnvägslinjerna. Lokala järnvägslinjer har lagts ned, och industrierna är praktiskt taget helt hänvisade till landsvägstransporter. I direkt anslutning till vägen ligger med drygt 1000 elever. Ytterligare två skolor ligger i vägens omedelbara närhet. Vid bullermätningar låg nivåerna så högt att drygt 200 personer var mycket störda (mer än inomhus), och drygt 300 personer var vid våt vägbana utsatta för buller, som klassas som sanitär olägenhet (över ). har trafikintensiteten fortsatt att öka. Den är 19000 fordon . På vägsträckan har 23 personer trafikskadats . En tredjedel har varit svåra personskador, och även dödsfall har rapporterats. Många transporter med farligt gods går genom samhället. Kommunens grundvattentäkt är också belägen utmed vägsträckan. Ett utsläpp av olja eller kemikalier skulle därför bl. a. kunna bli förödande för vattenförsörjningen i både och tätorter. E 4 genom är ett gammalt och välkänt sorgebarn. Den täta och ständigt tilltagande trafiken delar upp samhället i två delar. Bullernivån ligger över acceptabla gränsvärden även . Trafikskador och tillbud talar sitt tydliga språk. En trång vägport under järnvägen vid södra infarten har t. ex. visat sig utgöra en stor trafikfara. Eftersom vägen sluttar ned mot vägporten är riskerna särskilt stora i vinterväglag. Många transporter med farligt gods går genom samhället. inträffade ett allvarligt tillbud, då en lastbil tappade en mängd gifttunnor i området. 1 1987/88. I flerårsplan beräknas förbifarter förbi (Rv 26) och Mot. (E 4) kunna påbörjas resp. 1992. Båda vägprojekten har för- T56 skjutits gång på gång. En ytterligare fördröjning är helt oacceptabel. I proposition 1987/88:50 föreslås att resurserna skall förstärkas med 200 milj. kr. för byggande av riksvägar. Det föreslås också att byggandet av förbifarter skall påskyndas. Det är angeläget att förbifarter förbi och tidigareläggs. bör därför få ytterligare medel för vägbyggande för detta ändamål. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbifarter vid och . () ()
mot · GB02T65 · 1988-02-01 00:00:00 — 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mål och riktlinjer för trafikpolitiken, 2. att hos regeringen begär förslag till ekonomiska stimulanser till bilägare som installerar utrustning för katalytisk avgasrening enligt vad som i motionen anförts, 23 3. att hos regeringen begär förslag till höjd skrotnings- Mot. premie för att stimulera förnyelse av bilparken enligt vad som i motio- T65 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöavgift på flyget, 5. att beslutar minska trafiksäkerhetsverkets anslag C 1 med 2 milj. 6. att beslutar öka anslag C 4 bidrag till med 2 milj. 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillåten dubbdäcksanvändning, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare avreglering av trafikslagen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om persontransportstödet, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändring av affärsverket SJ till aktiebolag, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om privatfinansiering av , 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om icke statlig finansiering också av andra jämvägsinvesteringar, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avyttring av , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avreglering av inrikesflyget, 15. att begär att regeringen tillsätter en utredning om det svenska flygplatssystemet enligt vad i motionen anförts, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansieringen av den nya inrikesterminalen på , 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fordonens handikappanpassning och successiv överflyttning av medel från färdtjänstanslaget till anpassning av allmänna kommunikationer, 18. att avslår propositionens förslag till ändring av lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, 19. att avslår propositionens förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601) om nedsatta fordonsskattesatser, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en ny svensk sjöfartspolitik, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skärpta bestämmelser för att beivra rattonykterhet m. m. 1987/88 T65
mot · GB02T74 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: T74 av () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) avskaffades kravet att bilar skulle utrustas med stänkskydd. Motiveringen sades då vara önskemålet att harmonisera våra bestämmelser med dem som råder på den europeiska kontinenten. Vad man då emellertid bortsåg ifrån var att vårt klimat speciellt är annorlunda än resten av . Det normala vinterväglaget består av snömodd och snöslask. Att köra bil i sådant väglag och hamna bakom en bil utan stänkskydd innebär en ökad risk ur trafiksäkerhetssynpunkt i en redan farlig trafiksituation. Det finns därför behov att återinföra kravet att bilar skall utrustas med stänkskydd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till en förändrad trafiksäkerhetsförordning enligt vad i motionen anförts.
mot · GB02T76 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: T76 av () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) I proposition 1987/88:50 förutses en väsentligt ökad satsning på järnvägstransporter. Bland de projekt som sannolikt kommer till utförande hör den s.k. , en snabbtågsförbindelse mellan StockholmEnköping VästeråsFröviörebro på ett delvis nybyggt spår. () har i separat motion i detalj redovisat syn på detta projekt. Förutsatt att kommer till stånd och i hög grad för förstärkande motiven för detta bör järnvägsförbindelsen LudvikaVästerås utbyggas, såväl för persontrafik som för godstrafik. All sannolikhet talar därvid för att man bör slopa (alternativt endast använda för godstrafik) sträckan RamnäsSkultunaTillbergaOrresta och i stället bygga ut och leda trafiken längs nedre lopp, från över och till orten . Man skulle i denna sträckning få med ur trafiksynpunkt viktiga samhällen, och få anslutning till i . Detta projekt har numera döpts till Bergslagspendeln. motiverade industriella och förvaltningsmässiga satsningar har gjorts på orten , dit skatteverkets punktskatteenhet och ett antal satsningar från såväl som från AseaBrown Boveri kommer att förläggas. Om dessa satsningar ska lyckas, är det nödvändigt att orten får goda kollektivtrafikförbindelser, vilket man definitivt inte har. Snabba bussar eller möjligen flyg skulle kunna lösa dessa problem, men om kommer till stånd vöre det sannolikt bäst att satsa på järnvägen genom Bergslagspendeln. För att denna skulle fylla de persontrafikbehov som kommer att uppstå i efter det att de planerade utlokaliseringarna dit ägt rum krävs dock att förbindelserna med järnväg blir både täta och snabba, såväl med som med . borde man försöka att med järnvägens hjälp tillhandahålla lokala och regionala resenärer ett trafikmedel som bl. a. skulle kunna vara till nytta för arbetspendling längs dalgång, där ett stort antal industriella orter ligger tätt och borde ge ett gott trafikunderlag, om inte för långa tåg så för snabba och snabbt accelererande räslbussar med någorlunda täta avgångstider. Den till lokaliserade Bergslagsdelegationen har redan fått i uppdrag att utreda problemen kring den ovan föreslagna Bergslagspendeln. Denna delegation har en låg personalstyrka och en budget avsed för andra uppgifter än järn vägsprojekt. Uppdraget bör därför läggas ut på en konsult firma med lämpliga kvalifikationer, och ges en så snäv tidsram att det kan Mot. bilda underlag för ett beslut som statsmakterna skall besluta om T76 Mot bakgrund av vd som ovan anförts hemställs att föreslår regeringen att utredningen av den s. k. Bergslagspendeln flyttas från Bergslagsdelegationen till en lämplig konsultfirma och ges en så snäv tidsgräns att ett beslut om Bergslagspendeln kan fattas med beslutet om norra gren.
mot · GB02T78 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:T78 av och () om trafikpolitiken inför 1990-talet Mot. 1987/88:50) 1987/88 I skall en motorväg byggas över mellan och Torsboda. har prioriterat detta projekt före andra mer nödvändiga, om man ser till trafiksäkerhet och framkomlighet. Det finns mycket att anföra när det gäller deltavägens byggande, och en av undertecknade, , har på flera sätt agerat mot deltavägsprojektet och för en annan prioritering. Det finns speciellt två objekt som borde ha prioriterats före det kostsamma deltaprojektet: E 4 mellan och i Skog samt södra infarten till . Sträckan E 4 NylandUllånger skjuts framåt i tiden till och södra infarten till ännu . Vägsträckan NylandUllånger är den i särklass sämsta delen av i både från bärighets- och trafiksäkerhetssynpunkt. Vägen är så smal att två långtradarsläp kan haka i varandra. blir vägen en dödsfälla för sparkåkande och gående människor. Den starka trafikströmmen måste krypa fram långsamt på grund av den krokiga och smala vägen. tycks prioritera nybyggnad av riksvägar framför ombyggnad av befintliga vägsträckor. En kilometer kortare väg är viktigare än breddning av smala, svårframkomliga och osäkra delsträckor längs . Vi anser därför att en omprioritering inom anslaget för investeringar i riksvägnätet bör ske till förmån för ovannämnda projekt, i första hand vägsträckan UllångerNyland. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omprioritering inom anslaget för investeringar i riksvägnätet till förmån för vägsträckan NylandUllånger samt södra infarten till i . () () 1 1987/88.
mot · GB02T79 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: T79 av () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Sänk vägtrafikskatten för nya bilar Den socialdemokratiska politiken inom trafikområdet har kännetecknats av ständiga skattehöjningar inom bilområdet. senast har detta tagit sig uttryck i form av förslag om en höjning av bensinskatten med per liter. Huvuddelen av dessa ökade skatteintäkter är avsedda att användas för att ytterligare subventionera SJ:s verksamhet. Förutom att detta förfarande i sig kan kritiseras på goda grunder bl. a. med hänvisning till tidigare trafikpolitiska beslut innebärande att varje trafikgren skall bära sina egna kostnader, medför denna politik direkt negativa effekter inom miljöns och trafiksäkerhetens områden. 1 och med att bilar blir allt dyrare att köpa och att äga minskar antalet medborgare som har råd att köpa en ny bil. De tvingas indirekt att köra en äldre bil. Därmed åker de inte lika trafiksäkert som i en ny bil. Detta medför även att antalet bilar med ny och effektiv avgasrening inte blir så stort som annars vore fallet. Det bör, enligt min mening, vara en målsättning att underlätta inköp av nya bilar genom skattesänkningar. Detta är extra viktigt inför då den tidigare accisrabatten på avgasrenade bilar upphör. Denna skattehöjning blir i storleksordningen 2.0003.000 kr. Ett sätt att i någon mån mildra de negativa effekterna av denna skattehöjning är att sänka vägtrafikskatten på bilar av årsmodell . Jag föreslår därför att vägtrafikskatten på dessa bilar sänks med, i första hand, . Om denna sänkning kan bibehållas även blir merkostnaden för en ny, avgasrenad bil lägre. Kostnaden för denna skattesänkning är ca 80 milj. kr. och kan finansieras av det föreslagna nya anslaget I 5 Stöd till utvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken m.m. Att använda detta anslag till att sänka bilskatten är naturligt inte minst med tanke på att anslaget, enligt regeringen, har bekostats av 1987/medel från den höjda bilaccisen. Med hänvisning till det anförda hemställs från anslaget I 5 Stöd till utvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken m.m. till en sänkning av vägtrafikskatten med . för bilar av årsmodell . 1987/88 T79
mot · GB02T81 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: T81 av m. fl (m) om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) I proposition 1987/88:50 föreslås att och flygplatser ska mista resultatutjämningsbidrag efter en resultatutjämning mellan överskottsflygplatser och underskottsflygplatser inom ett interregional! I systemet skulle också vissa kommunala flygplatser ingå bland dessa var och . val av flygplatser inom systemet utgick från en bedömning av flygplatsens roll i flygplatssystemet och dess bidrag till den samlade flygtransportsektorns lönsamhet. Det förtjänar i detta sammanhang nämnas att det överskott som uppkommer på till viss del genereras genom den trafik som sker på inrikeslinjerna till och från bl. a. och . I ett fungerande utjämningssystem bör oavsett huvudmannaskap självfallet flygplatser som bidrar till det ackumulerade överskottet på ingå. Regeringen har i två tidigare propositioner föreslagit att och flygplatser skulle uteslutas ur resultatutjämningssystemet med huvudmotivet att de var kommunala och därmed av principiella skäl inte skulle få del av överskottsmedlen från . har emellertid vid bägge tillfällena avvisat regeringens förslag och i stället begärt en utredning av förutsättningar och villkor för de kommunala flygplatsernas anslutning till utjämningssystemet. I rapporten mellan statliga och kommunala flygplatser (DSk 1987:17) redovisas det förslag som föreläggs . Utredningen har i sitt arbete uppenbarligen haft som utgångspunkt att flygplatserna i /inte ska kunna deltaga i resultatutjämningssystemet p. g. a. sitt kommunala huvudmannaskap. Utredningen har inte gett sig in på den analys av de kommunala flygplatsernas ställning, trafikpolitiska resonemang m. m. Huvudintresset har i stället ägnats åt att hitta ett system för hur de bägge flygplatserna ska kunna uteslutas. Föredragande departementschefen antyder emellertid utan att lämna något konkret förslag att man vid slutet av den femåriga avtrappningsperioden bör utvärdera vilken regionalpolitisk effekt de successivt bortfallande resultatutjämningsbidragen får och att frågan om former för huvudmannaskap för flygplatser över huvud taget bör ses över. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att och flygplatser även i fortsättningen skall ingå i resultatutjämningssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär en utredning om det svenska flygplatssystemet i synnerhet när det gäller huvudmannaskapet för flygplatser i primär- och sekundämäten samt att som sin mening ger regeringen till känna att utredningen skall ske skyndsamt. () ()