ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub561 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub561 av m. fl. (s) om vårdlärarutbildningen i / Det föreligger en klar brist på behöriga lärare vid såväl som kommunernas skolor till utbildningar som är inriktade mot vård, social service och omsorgssektorn. Med tanke på den expansion som måste ske inom vården och omsorgen för bl. a. våra äldre måste vi räkna med en förstärkning av vård- och omsorgsutbildningarna både kvantitativt och kvalitativt. Inte minst behovet av en kvalitativ upprustning av dessa utbildningar förutsätter att undervisningen kan förmedlas av behöriga och välutbildade vårdlärare. Vi vet dessutom att pensionsavgångarna inom vårdlärargruppen kommer att öka , vilket ytterligare ökar behovet av nyutbildade vårdlärare. Utlokalisering av platser från till har i utlokaliserat 12-16 platser till högskolan i . Utlokaliseringen till har skett i ett mycket nära samarbete med i som bl. a. har svarat för vissa merkostnader i samband med utlokaliseringen. På förslag från och de värmländska kommunerna har de ansvariga för den utlokaliserade vårdlärarutbildningen planerat för en lärarutbildning med 16 platser fr. o. m. /89. Platserna fördelas på lärare inom social service (8 platser) och lärare inom omsorgsverksamheten (8 platser). Den planerade förändringen av vårdlärarutbildningen i motiveras helt av de mycket stora rekryteringsbehoven av lärare med dessa inriktningar. Sedan starten för den utlokaliserade vårdlärarutbildningen i har det inte förelegat några rekryteringsproblem till utbildningen. Tvärtom har det varit överskott på sökande. För att trygga rekryteringen till den utökade vårdlärarutbildning som planerats med start har bl. a. i genomfört vissa informations- och rekryteringsbefrämjande åtgärder. 1987/88 Ub561 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den utlokaliserade vårdlärarutbildningen i tryggas genom att 16 platser anvisas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att antalet nybörjarplatser på vårdlärarlinjen skall ökas. () Bo Finnkvist (s) () () Regeringens förslag att återinföra utbildningsbidragen för studerande på vårdlärarlinjen är mycket positivt och torde medverka till en klart förbättrad rekrytering av studerande även till de orter som till skillnad från - har haft svårigheter med rekryteringen. De mycket stora rekryteringsbehov som finns av behöriga vårdlärare gör att regeringens förslag att i det närmaste halvera antalet nybörjarplatser inom vårdlärarlinjen ter sig kortsiktigt och otillräckligt. För den till utlokaliserade utbildningen måste regeringens förslag betecknas som särskilt olyckligt, eftersom icke permanent verksamhet av naturliga orsaker alltid riskerar att dras in i första hand. gotab 1988 14335 16
mot · GB02Ub563 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub563 av m. fl. om kurser i miljöfrågor vid de tekniska högskolorna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo751 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett ökat utbud av kurser i miljöfrågor vid tekniska högskolor. () () () () ()
mot · GB02Ub564 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub564 av m. fl. om lokaliseringen av ett centrum för idrottsforskning, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr409 hemställs 1. att beslutar avslå propositionens förslag om inrättandet av ett centrum för idrottsforskning i , 2. att beslutar att de professurer som föreslagits för centrum för idrottsforskning i inrättas vid högskolan i /, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om statligt engagemang i institutionen på Lugnet i , 4. att begär att regeringen inrättar en 120-poängs högskoleutbildning i ämnet idrott vid högskolan i /, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om aktiva idrottares möjlighet till studier. () () () () () ()
mot · GB02Ub569 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub569 om en professur i idrottsmedicin vid I årets budgetproposition, bil. 10, föreslås bl. a. inrättandet av en professur i pedagogik, särskilt idrottspedagogik, vid och vardera en professur i idrottsmedicin vid i och i . Vidare föreslås i bil. 11, avsnitt I. Idrott, rekreation och turism, riktlinjer för idrottsforskningens organisation. Detta påtagliga intresse för forskning och utbildning inom idrottens område är naturligtvis mycket välkommet, särskilt med hänsyn till att vi här har en av de största folkrörelserna i landet med många aktiva elitidrottare och ett starkt ökat antal motionsidrottare. Ett av de större problemen inom idrotten har varit bristen på möjligheter att ge idrottsmedicinsk vård. I med en mycket stor idrottsrörelse på alla nivåer blev man tidigt medveten om detta problem och har därför på den idrottsmedicinska sidan byggt upp kompetens både forsknings- och utbildningsmässigt och kliniskt. Det är därför rimligt att en av de två föreslagna professurerna i idrottsmedicin lokaliseras till . Här finns en väl utbyggd infrastruktur och en miljö som är en förutsättning för att en forskningsorganisation inom det idrottsmedicinska området skall bli framgångsrik. Följande verksamhet är väl etablerad och bedrivs intensivt: omfattande idrottsmedicinsk klinisk verksamhet, forskning och utbildning inom traumatologi, medicin, fysiologi och 10-poängs universitetskurser i idrottsmedicin och idrottssociologi, NLV-kurser i idrottsmedicin för läkare, sjukgymnastik med idrottsmedicinsk inriktning samt idrottsmedicinska kliniker vid träningsanläggningen och vid Valhallaområdet (etablerad ). Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att den ena av de i årets budgetproposition föreslagna professurerna i idrottsmedicin lokaliseras till .
mot · GB02Ub570 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub570 av m. fl. (s) om civilingenjörsutbildning i Utbildningen av högre teknisk personal är underdimensionerad i vårt land. Det leder bl. a. till att åtskilliga av våra företag som är tekniskt avancerade har svårt att rekrytera personal, inte minst civilingenjörer. Detta är särskilt påtagligt om företagen är lokaliserade utanför storstadsregionerna. Ett exempel på ett företag som har dessa problem är ASEA i . Verksamheten vid är till betydande delar forskningsintensiv. Inte minst gäller detta det utvecklingsarbete som finns inom högspänningsområdet och för överföring av elkraft över långa avstånd. Ludvikaverken tillhör traditionellt pionjärerna inom detta område. Behovet av avancerade tekniker kommer att öka , dels beroende på att ASEA/Brown-Boveri kommer att koncentrera sin forskning och sitt utvecklingsarbete inom området till , dels beroende på att ASEA och avser att bilda ett gemensamt bolag för högspänningsforskning i . De personer som kommer att syssla med forskning och avancerat utvecklingsarbete inom supraledning, högspänningsforskning och andra relevanta områden har normalt sin grundutbildning från någon av våra tekniska högskolor. I kommer att finnas en forskningsmiljö som borde kopplas an till den avslutande högskoleutbildningen. Det är därför naturligt att ett antal teknologer som har sin utbildning inriktad mot dessa områden får slutföra sin utbildning i . Mot denna bakgrund bör viss undervisning inom relevanta avsnitt under utbildningens sista fas (de avslutande 12 åren) lämpligen förläggas till . Universitets- och högskoleämbetet bör ges i uppdrag att utforma förslag till sådan utbildning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av att viss del av civilingenjörs utbildningen inom högspänningsforskning m. m. förläggs till . () () (sJ () () ()
mot · GB02Ub571 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub571 av m. fl. (fp,m,c) om en statlig högskoleenhet i är det enda län, som inte har fått en tillfredsställande organisatorisk lösning för den statliga högskoleutbildningen. har expansionen av statlig högskoleutbildning i varit glädjande stor. Ett flertal linjer har lokaliserats till länet. Antalet enstaka kurser har också ökat. Under /89 kommer följande utbildningslinjer att finnas i . grenarna el-tele, maskin, bygg Dessutom tillkommer 130 årsstudieplatser på s. k. fristående kurser. Sammanlagt innebär detta totalt ca 440 årsstudieplatser /89. Mot bakgrund av den mycket stora betydelse, som alla tillmäter högskoleutbildning för en regions utveckling, borde det vara naturligt att inrätta en självständig statlig högskoleenhet i i enlighet med det förslag, som finns i utredningen om utbyggd högskoleutbildning i och . delbetänkande DsU 1987:11. Den befintliga och planerade statliga högskoleutbildningen i är av sådan stor omfattning, att det är rimligt, att den får en egen organisation, i enlighet med utredningens förslag. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en statlig högskoleenhet i . 1987/88 Ub571 () ()
mot · GB02Ub572 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub572 om alternativ inom sjuksköterskeutbildningen Det är allt färre som vill utbilda sig till sjuksköterska. Efter högskolereformen 1982 har antalet sökande gått ner från omkr. 17 400 /82 till ca 5 500 , en minskning således med ungefär 12 000. Detta är mycket oroande med tanke på det stora behov av kvalificerad sjukvårdspersonal som samhället har. Dagens sjuksköterskeutbildning bygger på undersköterskeutbildning, som i regel erhållits på 2-årig gymnasial vårdlinje eller 1-årig undersköterskekurs i landstingens regi. En 1-årig vårdinriktad kompletteringskurs inom gymnasieskolans ram finns för dem som kommer från linje i gymnasieskolan. Denna utbildningsväg har breddats , men långtifrån alla sökande kommer in. utestängs alltså många, som är intresserade av att skaffa sig en sjuksköterskeutbildning och bland dessa också sådana som har en bred teoretisk utbildning från 3-åriga gymnasielinjer. Med tanke på framtidens krav inom hälso- och sjukvården, där forskning, omvårdnad och utveckling är centrala begrepp, borde just dessa senares intresse för att utbilda sig till sjuksköterska tillvaratas. Ett alternativ för att locka fler sökande till sjuksköterskeutbildningen skulle kunna vara att kravet på genomgången vårdlinje eller motsvarande som särskilt behörighetskrav för studier på vårdhögskola slopades. Naturligtvis måste utbildningen vid högskolan i så fall anpassas till den nya målgruppen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare alternativ inom sjuksköterskeutbildningen.
mot · GB02Ub573 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub573 om utbildningsarvode till civilingenjörer och civilekonomer vid praktisk-pedagogisk utbildning Undervisningen i tekniska och ekonomiska ämnen i gymnasieskolan kräver praktisk erfarenhet av teknisk resp. företagsekonomisk tillämpning. Behovet av gymnasielärare med sådan erfarenhet är stort. Tekniker och ekonomer har en gynnsam arbetsmarknadssituation framför allt på den privata sektorn. Om regeringen vill tillföra skolan yrkeserfarna civilingenjörer och civilekonomer - vilket den sagt - måste de ekonomiska formerna för rekrytering till praktisk-pedagogisk utbildning förbättras och vara andra än studiemedel. Dessa grupper hade förr vid genomgång av praktisk-pedagogisk utbildning ersättning motsvarande lön i viss lönegrad. Denna ersättning togs emellertid sedermera bort. Det är ett samhällsintresse att det blir en tillfredsställande rekrytering till den praktisk-pedagogiska utbildningen av lärare för de tjänster i tekniska och ekonomiska ämnen som förutsätter praktisk yrkeserfarenhet av sina utövare. Möjligheten till utbildningsarvode för civilingenjörer och civilekonomer när de genomgår praktisk-pedagogisk utbildning efter viss yrkesverksamhet bör därför återinföras fr. o. m. /90. Kostnaden för detta bör rymmas inom ramen för ytterligare besparingar på UHÄ. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att utbildningsarvode bör utgå fr. o. m. /90 till civilingenjörer och civilekonomer, när dessa genomgår praktisk-pedagogisk utbildning efter en längre tids yrkesverksamhet enligt vad i motionen anförts.
mot · GB02Ub574 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub574 av () om mellaningenjörsutbildning i Försöksverksamhet med mellaningenjörsutbildning i I föregående års budgetproposition anmälde föredragande att han hade för avsikt att inom departementet tillsätta en arbetsgrupp för att särskilt studera förutsättningarna för att föra över all teknisk utbildning på mellannivå till högskolan. Bakgrunden härtill är behovet av en förstärkning av den tekniska utbildningen på gymnasienivå. Arbetsgruppen har överlämnat ett förslag om utökad försöksverksamhet med ingenjörsutbildning på mellannivå. Gruppen skall avlämna sina slutliga förslag. Ett mycket stort antal högskolor har i samråd med resp. kommuner till arbetsgruppen inkommit med förslag på försöksverksamhet med början 1988/89 och 1989/90. I årets proposition föreslås i enlighet med arbetsgruppens högst prioriterade förslag att försöksverksamheten skall utvidgas med förläggning till ytterligare 27 orter . På annat ställe anmäler föredragande sin avsikt att i budgetpropositionen /90 redovisa slutliga ställningstaganden till ingenjörsutbildningen på mellannivå. Med hänsyn till kommunernas och högskoleenheternas behov av tid för planering och de studerandes önskemål om att få en överblick över utbildningsalternativen inom de tekniska gymnasielinjerna är det önskvärt att redan innevarande år tar ställning till en kommande utbyggnad av försöksverksamheten 1989/90 mot bakgrunden av de framställningar om sådan verksamhet som har inlämnats till arbetsgruppen. Detta är särskilt angeläget för de högskolor, där omfattningen av tekniska utbildningar är relativt begränsad. kommun och högskolan i har gemensamt ansökt om att 1989/90 få deltaga i försöksverksamhet med i första hand tvåårig högskoleutbildning byggande på tredje årskursen på T-linjens maskin- och el/teletekniska gren. Därutöver föreslås försöksverksamhet med en ettårig högskoleutbildning på fjärde årskurser kemiteknisk gren. För högskolans del är såväl maskin-som kemitekniska grenen av särskild betydelse. Försöksverksamhet inom det maskintekniska området ligger i linje med den utbildning, byggande på fjärde årskursen, maskinteknisk gren, som erbjuds inom ramen för den lokala linjen datorstyrda tillverkningssystem. Den föreslagna försöksverksamheten med en ettårig påbyggnad på T-linjens kemi-tekniska gren (fjärde årskursen) är angelägen med hänsyn till högskolans behov av att bygga upp kompetens inom kemiområdet med inriktning mot textil, konfektion och matierallära. Syftet härmed är att - på nivå under civilingenjör - till lokalisera landets högskoleutbildning för tekoindustrin. Finansieringen bör ske genom en omfördelning inom ramen för de medel som ställs till förfogande för mellaningenjörsutbildning. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar att inom ramen för en försöksverksamhet lokalisera ettårig och tvåårig högskoleutbildning till i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88 Ub574
mot · GB02Ub575 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub575 av () om förskollärarutbildning i beslutade att avveckla förskollärar- och fritidspedagoglinjerna vid bl. a. högskolan i . Bakgrunden härtill var bedömningen att utbildningskapaciteten på de båda linjerna totalt i landet var för hög i relation till samhällets behov. De studerandes efterfrågan motiverade inte heller ett bibehållande av de dåvarande planeringsramarna - vid t. ex. Högskolan för lärarutbildning i redovisade obesatta nybörjarplatser på förskollärarlinjen. utökades genom särskilt beslut åter antalet nybörjarplatser på förskollärarlinjen /88 med 210 platser, varav 84 vid . Av dessa senare har, mot bakgrunden av ett tidigare förslag av UHÄ, 30 platser utlokaliserats till . Universitets- och högskoleämbetet har i sina anslagsframställningar /89 efter kontakter med och , påtalat att den nuvarande dimensioneringen av främst förskollärarlinjen inte är tillräcklig för landets behov. Intresset för utbildningen har också ökat markant bland de studerande. Till de 30 platserna i sökte således totalt 211 studerande varav 163 med utbildningen som förstahandsval. 1 nämnda anslagsframställning föreslår UHÄ att planeringsramen vid skall ökas med 30 platser skall tillföras högskolan i för utlokalisering till Fyrstads-området. Behovet av förskollärare i särskilt västra understryks kraftigt av länsarbetsnämnder och kommuner. Ett uttryck härför är de uppdragsutbildningar som med finansiering huvudsakligen från länsarbetsnämnder nu bedrivs i regionen. I årets budgetproposition föreslås med hänsyn till det förändrade arbetsmarknadsläget och de studerandes ökade efterfrågan på utbildningen att antalet nybörjarplatser på linjen ökas med 90, fördelade på högskolorna i , och i . Därutöver förslås UHÄ få disponera medel för 120 platser på 50-poängsutbildning för senare fördelning på högskoleenheter. De två senaste årens beslut och förslag vad avser antalet nybörjarplatser på förskollärarlinjen får ses som ett uttryck för att beslut , om än välgrundat med hänsyn till då tillgänglig information, visat sig felaktigt. korrigeringar som sker årsvis synes av tillfällig karaktär och ger upphov till stora planeringsproblem på de enskilda högskoleenheterna vad gäller lärarrekryterng, lokaler och utrustning. Av denna utökning som föreslås bör 60 platser förläggas till högskolan i . Med hänsyn till behovet av barnomsorgspersonal i skall högskolan i därvid även svara för en periodicerad utlokalisering till orter inom detta område. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion anförts om en omlokalisering av 60 utbildningsplatser på förskollärarlinjen till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att högskolan i skall ges ansvar för förskollärarutbildning i och . 1987/88 Ub575
mot · GB02Ub578 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub578 om journalistutbildning vid högskolan i / I utredningsbetänkandet (SOU 1987:50) om högskolans journalistutbildning föreslår utredaren att en ny journalistutbildning skall förläggas norr om . /har mycket goda förutsättningar att ta hand om en utlokaliserad del av journalistutbildningen i enlighet med vad som föreslås i betänkandet. Detta har starkt verifierats av yttrande från bl. a. högskolan och . En förläggning av en ny journalistutbildning till högskolan i / skulle ligga väl i linje med de regionalpolitiska perspektiv på den högre utbildningen som redovisas i Bergslagspropositionen. Utbildningsmässigt kan utbildningen stödjas av högskolans redan väl etablerade grafiska teknologilinje, dess utrustning och övrig datorutrustning, som är av mycket hög klass. Sambruk är också möjlig av utrustning som är nödvändig i radio och TV genom samverkan med de lokala enheterna inom . , - Daladistriktet har sitt huvudkontor förlagt till och distriktet har ca 45 anställda och producerar 80 timmars riks- och regional-TV . Riksradions Falukontor och Radio är samlokaliserade i moderna lokaler och har ca 35 anställda. Riksradion och Radio samverkar i ett unikt pilotprojekt med målsättningen att tillvarata radiomediets utvecklingsmöjligheter genom samarbete över bolagsgränserna. Utbildningsradion har också verksamhet i . Inom etermediaområdet finns således en betydande journalistisk och teknisk kompetens med goda fasta resurser i . I det regionala sammanhanget kan också framhållas att har sin förbundsverksamhet förlagd till och till vilken finns knutet en betydande TV-produktionsanläggning för kassett-TV-produktion för landets döva. SDR:s videoavdelning har modern teknisk utrustning och nya lokaler. är ett av tidningstätaste landskap. Sammanlagt är ca 210 journalister anställda inom den lokala pressen i . Tidningsutgivningen är väl differentierad och tillgång till god journalistkompetens inom branschen finns. har allt fler informationsavdelningar bildats vid företag och myndigheter i . I finns ett flertal journalistanställda såsom vid , Stora, , kommunen och och i vid , trafiksäkerhetsverket och . Totalt arbetar bara i omkring 275 journalister, vilket gör att ett stort årligt rekryteringsbehov finns. Goda trafikförbindelser och tidsmässigt begränsade restider till innebär också en lokalisering till journalistutbildningen till högskolan i /. Detta kan vara en tillgång vid t. ex. exklusiva laboratorieverksamheter. Av det redovisade framgår att högskolan i /har mycket goda förutsättningar för en från delutlokalisering av journalistutbildningen. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en ny journalistutbildning förläggs till högskolan i /. 1987/88 Ub578
mot · GB02Ub584 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub584 av och () om ett transporttekniskt centrum i Hela transportsektorn är nu inne i ett intensivt utvecklingsskede. Inriktningen av denna sektor är avgörande för utvecklingen i landet. Väl fungerande kommunikationer i hela landet är förutsättningen för en decentralistisk samhällsutveckling med tillvaratagande av landets samlade tillgångar: mänskliga insatser i bra miljö och naturresurser i ekologiskt riktiga former. En sådan stor målsättning kräver mycket av framsynt politiskt handlande, t. ex. för att få en sammanhållen transportförsörjning i solidarisk anda. Det gäller på alla kommunikationsområden. Vi måste t. ex. ha en sammanhållen järnvägsförsörjning och ett bra regionalt landsvägsnät. Också den tekniska utvecklingen och utbildningen är av stor betydelse. håller på att bli centrum för samhällets trafikmyndigheter. och trafiksäkerhetsverket finns redan där. är tänkt att lokaliseras dit. Andra närstående institutioner är statens väg- och trafikinstitut (VTI) och statens geotekniska institut (SGI) som kunde lokaliseras till . Planer har redovisats om att överflytta en del av SJ:s förvaltning till . Vagnverkstaden är på gång. kommer att överflytta vissa delar till . Med hänvisning till vad vi anfört anser vi att det är angeläget att redan nu planera för ett transporttekniskt centrum i . Detta bör ske med utbildning på gymnasie- och högskolenivå samt forskning i anslutning till en civilingenjörsutbildning i väg och vatten vid högskolan i /. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett transporttekniskt centrum i .
mot · GB02Ub585 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub585 av Per () Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo516 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts om stöd för drift av tung utrustning vid vid .
mot · GB02Ub587 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub587 av m. fl. om utbildningens betydelse för kulturen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr238 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningens betydelse för kulturen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tekniskt-antikvarisk forskning och utbildning i byggnadsvård m.m. () () () () ()
mot · GB02Ub588 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub588 av m. fl. (m) om den säkerhetspolitiska forskningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:U406 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en förstärkning av den akademiska säkerhetspolitiska forskningen och hos regeringen begär förslag om hur detta skall åstadkommas. () () () () () ()