mot · GB02Ub507 · 1988-01-15 00:00:00 — 1987/88 :Ub507 av och () om bidrag till utbildningsverksamhet 1987/88 Ub507514 är en ideell förening grundad . Den är uppbyggd på lokalavdelningar. Antalet lokalavdelningar som vuxit kontinuerligt är 33. De är fördelade över hela landet. Verksamheten består dels av den föreningsverksamhet som bedrivs av lokalavdelningarna. Den innefattar främst upplysningsverksamhet kring frågor som berör den psykiska hälsan med speciell inriktnig på den roll som värderingar och inte minst religiösa värderingar spelar för den psykiska hälsan. 30 av lokalavdelningarna driver egna mottagningar (eller mottagningsfilialer till andra avdelningars mottagningar) för psykoterapi, psykisk rådgivning och själavård. Dessa mottagningar är fördelade över hela landet. 1986 omfattade verksamheten vid samtliga mottagningar ca 50 000 psykoterapeutiska samtal. Antalet samtal har ökat kontinuerligt. Det psykoterapeutiska arbete som stiftelsen bedriver torde vara det största i landet som drivs i enskild regi. Arbetet utförs utan inriktning på ekonomisk vinst. Stiftelsens riksorganisation driver ett utbildningsinstitut. Vid detta utbildas normalt ca 500 studerande i utbildningar och fortbildningar som ligger på högskolenivå. På grund av att psykoterapiutbildningen måste förändras har vissa kurser måst inställas och antalet studerande är därför tillfälligt nere i ca 300. har drivit fyra former av utbildningar eller fortbildningar: en utbildning i psykoterapi, en fortbildning i psykosocialt arbetssätt, en fortbildning i själavård för församlingsanställda och en utbildning i enskild själavård. Den utbildning i psykoterapi som stiftelsen bedriver började i mer systematisk form. När den statliga utredningen om psykoterapiutbildning lades fram , räknades stiftelsens utbildning som en av de existerande utbildningarna i landet och det förutsattes att därför också i fortsättningen skulle kunna utbilda för psykoterapeutiskt arbete. Den utbildning som stiftelsen bedrivit har vid ekvivalering vid högskolorna gett vad som kallats steg-l-kompetens. Stiftelsen har givit intern kompletteringsutbildning åt egna medarbetare som givit dem steg-2-kompetens, vilket lett till att de kunnat få legitimation som psykoterapeuter. Situationen för det psykoterapeutiska arbetet och för psykoterapiutbild- 1 1 1987/88.3 sami. ningen har ändrats . Legitimation för psykoterapeuter infördes (prop. 1983/84:179, SFS 1984:542 ). Utbildningen vid högskolorna har ändrats och kommer bara att ges på steg-2-nivå. har gjort bedömningen att det kommer att krävas, att åtminstone de flesta av psykoterapeuterna vid stiftelsens mottagningar är legitimerade för att arbetet skall komma att anses ha tillräcklig kvalitet. Man har också ansett att behovet av utbildning för sådan kompetens som ger legitimation kommer att bli stort i samhället. För att kunna förse sina egna mottagningar med kompetent personal så att inte mottagningarna måste läggas ner och för att erbjuda en kvalificerad utbildning i psykoterapi har stiftelsen beslutat att anordna en ny utbildning i psykoterapi, som skulle ha sådan nivå att de studerande efter avslutade studier skall kunna anhålla hos om legitimation som psykoterapeut. Beslutet gäller under förutsättning att stiftelsen kan lösa de ekonomiska problem som en sådan utbildning medför. Ekonomin för S:t Lukasstiftelsens utbildning bygger huvudsakligen på de studerandes terminsavgifter. För dem som går i utbildningen i psykoterapi (på steg-l-nivå) och fortbildningen i psykosocialt arbetssätt har terminsavgiften varit . En utbildning i psykoterapi på den högre utbildningsnivån (steg 2) skulle medföra avsevärt högre utbildningskostnader. Dels kräver utbildningen mer lärarkrafter. Dels behöver handledningsarbetet vid de mottagningar, till vilka utbildningen knyts, få förstärkta resurser för att kunna motsvara de högre ställda kraven. Om de studerande själva skulle betala kostnaderna för den planerade nya utbildningen skulle terminsavgifterna behöva vara högre än . Det skulle göra det svårt att rekrytera studerande. ser det därför som en förutsättning för att man skall kunna anordna den planerade utbildningen att stiftelsen på annat sätt än genom terminsavgifter kan anskaffa för att täcka de ökade kostnaderna. Stiftelsen har sett det som en överlevnadsfråga för stiftelsen att anordna denna utbildning, därför att om den inte kommer till stånd kommer också arbetet vid mottagningarna långsiktigt att behöva läggas ned. Utbildningen är planerad att sträcka sig . räknar stiftelsen med att kunna ta in en grupp på 24 studerande till utbildningen. Huvuddelen av de studerande kommer troligen att utnyttja sina kunskaper för arbete inom vårdformer drivna av stat, landsting eller kommun. Så har i varje fall varit fallet. En genomgång av de senaste hundra personerna som utbildats i psykoterapi och psykosocialt arbetssätt vid stiftelsens utbildningsinstitut visade att i båda grupperna 79 av 100 arbetade inom offentliga sektorn. Den av drivna utbildningen tjänar alltså inte främst stiftelsens egna övriga verksamhet utan framför allt samhällets vårdarbete. Till S:t Lukasstiftelsens utbildning utgår inte något anslag från . Till riksorganisationen utgår från ett organisationsanslag som budgetåret 87/88 utgör . Först inför /90 behöver statsbidrag för den angelägna utbildningsverksamhet man bedriver. Inför den utbyggnad av påbyggnadsutbildningen i psykoterapi som planeras bör också möjligheten prövas att genom statsbidrag stödja utbildningsverksamheten vid . Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om S:t Lukasstiftelsens utbildningsverksamhet. () ()