ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02T34 · 1988-01-28 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T34 av och () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) En synpunkt sorn genomgående framförs i propositionen är att goda kommunikationer kan medverka till regional balans. Vi instämmer i detta. Det är angeläget att flygplatsen i , som har stor betydelse för näringslivet i , ges förutsättningar att fortsätta sin verksamhet. I propositionen avsätts 35 milj. kr. Vi förutsätter att även Svegs flygplats kan komma i åtnjutande av dessa medel för de investeringar som flygplatsen nu är i behov av. Tillämpningen av nu gällande regler för godstransport ger till resultat att företag belägna i , , inte anses ligga inom det avstånd som gäller, , vid transporter till/från . utgår från en fix punkt i vid avståndsberäkning utan att ta hänsyn till faktiska transportsträckor. Det är mycket angeläget att företag i kan komma i åtnjutande av transportstöd, som en liten kompensation för de avsevärt högre transportkostnader som företag i inland drabbas av vid jämförelse med företag i andra delar av landet. Vi har förståelse för att de stora transportföretagen finner det rationellt med schabloniserade avståndstillämpningar, men det får i vissa fall mycket negativa konsekvenser. Vi anser att reglerna borde tillämpas så att det faktiska avståndet skall utgöra underlag vid beräkning av transportstöd i de fall när schablonberäkningen är klart ogynnsam. 1987/88 T34 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsmedel till Svegs flygplats, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräkning av transportstödet.
mot · GB02T340 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T340 av och () om upprustning av vägnätet i har i sin inriktningsplanering visat på mycket stora brister i vägnätet i och därmed också på stora investeringsbehov. Trots detta har i dess förslag till flerårsplanen för inte beretts utrymme för de upprustningsinsatser som är nödvändiga på länsvägarna och det övriga anslutande vägnätet. Situationen har av industrins företrädare i östra bedömts så allvarlig, att de föreslagit att medel som avsattes i investeringsfonden borde få tas i anspråk för vägbyggande! har uttryckt saken så att nya finansieringsformer bör prövas. har en större del grusvägar i förhållande till omgivande län, rent av mest grusvägar med mycket trafik (över 250 fordon ) av alla län, om undantag görs för de s. k. skogslänen. Detta leder till att länet har i särklass mest bärighetsrestriktioner under tjällossningen utanför skogslänen. I är faktiskt av vägnätet belagt med restriktioner , vilket är mer än i en del av skogslänen. Den dåliga standarden på länets mindre vägar syns tydligt vid länsgränserna, där det på många håll finns exempel på vägar som är betydligt bättre på andra sidan gränserna. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att genom en omfördelning inom befintliga anslag tilldela högre ram för byggande av länsvägar.
mot · GB02T341 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T341 av () om översyn av lagen om enskilda vägar Inom en vägförening bildad enligt Lag om enskilda vägar, EVL 1939-0903, kan finnas fastighetsägare/medlemmar som i mycket varierande grad har nytta av de vägar till vars administration och underhåll de alla har samma skyldighet att bidra ekonomiskt. Oavsett om en fastighet ligger invid av förening underhållen väg eller invid väg, som inte tagits in under vägförenings ansvar, är medlem skyldig att bära sin andel av föreningens kostnader. Detta har länge skapat irritation bland fastighetsägare som på intet sätt kan ha nytta av de av vägföreningen administrerade vägarna, som de själva får svara för underhåll och vinterväghållning av den väg de befar för att nå sin egen fastighet. EVL uppfattas i vissa stycken som en anakronism och bör ge anledning till en översyn. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av Lag om enskilda vägar.
mot · GB02T342 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T342 av och () om en vägförbindelse för sameby sameby inom kommun i med centralviste i Kattuvuoma, öster om har strävat efter att erhålla vägförbindelse. Ur renskötselsynpunkt är tillkomsten av en vägförbindelse för samebyn av avgörande betydelse. sker exempelvis transporten av renslakt från detta väglösa område med helikopter över Torneträsk, vilket dock på grund av de ökade kostnaderna blivit en allt större belastning på lönsamheten. kommun har i skilda sammanhang ställt sig beredvillig till samebys strävan. Undertecknade ledamöter har /aktualiserat frågan genom motion (nr 1984/85:1382). avslog motionen med motiveringen att vägbyggnadsobjekten bör tillkomma i den prioritetsordning som de regionala och kommunala instanserna i samverkan med uppställt. Den vägsträckning som föreslogs i vår motion accepteras ej ur försvarssynpunkt, varför en sträckning längs älvs östra sida är det enda alternativet. Detta område som berörs ligger däremot inom obrutet fjällområde och innefattar följaktligen starka naturvärden. Inom de obrutna fjällområdena får inga nya vägar komma till stånd om dessa ej behövs för rennäringen. Enligt vårt förmenande är dock detta vägpbjekt en sådan, varför bör uttala sitt gillande över det nya alternativet och regeringen bör härefter ta initiativ till ett förverkligande av en vägförbindelse för sameby. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en vägförbindelse för sameby.
mot · GB02T343 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:T343 av och (fp) om utbyggnad och färdigställande av väg 181 FalköpingVårgårda Goda kommunikationer är en viktig förutsättning för en regions utveckling, krav från kommuner och näringsliv på förbättring av vägnätet är stora och välgrundade. Några länsstyrelser tvingas nu konstatera att den knappa medelstilldelningen till väganslagen sätter sina spår i form av uppskjutna vägprojekt eller projekt som helt hamnar utanför tidigare planer. Utöver att snabbt kunna förflytta sig mellan olika platser kommer också trafiksäkerhetsfrågorna in i bilden. En mängd trafikolyckor skulle kunna undvikas om en snabbare upprustning och mera rättvis och strategisk bedömning av olika vägavsnitt gjordes. Ett välmotiverat vägprojekt som länge ansetts som en viktig del av förbindelsrna i såväl som är vägförbindelsen FalköpingHerrljungaVårgårda, med förbindelse med E 3. Skaraborgsdelen och en kortare sträcka in i P län är färdigställd men fortsättningen har inte fullföljts. Detta är att djupt beklaga. Förbindelsen till och från stora delar av och /mot måste få en tillfredsställande lösning. Därför är det illavarslande att detta projekt inte ens finns med i de aktuella planerna . Inte ens den mest kritiska punkten, dvs. Bergagärde-Stenunga, har kunnat fullföljas. Där handlar det om enbart väg som för övrigt har både arbetsplan och bygghandlingar klara. Sedan återstår avsnittet Stenunga-Remmene och en förbättrad del av nuvarande . Även om hela projektet är angeläget att snabbt fullfölja borde den felande länken tas i ett mycket nära tidsperspektiv. Det har funnits en ambition från olika länsvägmyndigheter att inte hugga av en påbörjad vägbyggnad vid en länsgräns. Därför är det i högsta grad angeläget att det nu ofullbordade vägbygget kan fullföljas. Detta får ske genom en omfördelning inom ramen för befintliga medel. Tilläggas kan att vid planeringen av vägsträckningen betraktades denna väg (väg 181) så strategisk och viktig att den klassades som riksväg (Rv 43). Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av färdigställande av väg 181 . () (fp)
mot · GB02T344 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T344 av och () om behovet av en inlandsväg Frågan om en sammanhängande genom inland från i söder till i norr har diskuterats. En sådan inlandsväg av europaklass skulle på lämplig plats i anknyta till E 18 som förbinder med . skulle således ha en komfortabel sträckning även till sydliga delar. Behovet omvittnas av bl. a. flera nordliga län i vårt land. Goda kommunikationer - däribland riks- och europavägar - är en absolut nödvändighet för alla regioner i landet. En förutsättning för att det norrländska inlandet skall få del av utvecklingen i vårt land är att det blir avgjort bättre vägförbindelse söderut. Utan goda vägförbindelser för tyngre och snabba transporter kan ingen ort eller region räkna med utveckling av sitt näringsliv. Den vägsträckning som framstår som mest samhällsnyttig och naturlig går från norrut via genom till och vidare genom centrala till Mora-Östersund-Vilhelmina-StorumanJokkmokk och till . Stor betydelse för industri och turism Vägen skulle inte bara få betydelse för utveckling av industri och handel i berörda regioner. Turistnäringen i samma delar av landet skulle alldeles säkert dra stor nytta av en inlandsväg som från och hela sträckan upp till nordligaste har ett och samma europavägnummer. Åtskilliga av de aktuella vägsträckningarna förutsätts bli rejält upprustade och sammanbundna påett naturligt sätt. Inte minst i är aktuella vägavsnitt i stort behov av upprustning. Av allt att döma är en inlandsväg också den bästa hjälp som staten kan ge de berörda regionerna i inland. Kostnaden är att betrakta som mycket måttlig i förhållande till samhällsnyttan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av en inlandsväg med europavägnummer från genom och till . () ()
mot · GB02T345 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T345 av (m) om en ny förbifart vid har diskuterats och olika planer framlagts beträffande en ny förbifart vid för . Det är uppenbart, att det är en stor olägenhet för den vackra kulturstaden att ha en hårt trafikerad genomfart rakt genom staden. Luftföroreningen och trafikbullret har kraftigt försämrat boende- och vistelsemiljön. Ingenting har emellertid hänt. Gång efter annan har byggandet av en ny förbifart uppskjutits in i en oviss framtid. I flerårsplaner har alltid andra projekt prioriterats. Möjligen kunde man också finna skäl förfördröjningen. Utefter mellan och fanns en vägport, vid Norrsten, under järnvägen MjölbyMotala. Den medgav emellertid passage endast för fordon med begränsad höjd. Antagligen bidrog detta till att de allra tyngsta fordonen sökte sig andra vägar. har denna vägport byggts om, och därmed har också en kraftig ökning av den tyngre trafiken konstaterats. Det har lett till en klar försämring av trafiksäkerheten utmed genomfartsleden genom . Korsningstätheten är stor och utrymmena i övrigt är trånga. Olycksstatistiken utvisar en ökning av tillbuden i jämförelse . Kommunstyrelsen i har vid upprepade tillfällen påtalat det angelägna i att en ny förbifart kommer till stånd. Då det 1986 vid revisionen av flerårsplanen 1984-1993 framgick, att förbifarter skulle lyftas fram i planeringsramarna, utgick kommun från att dess i hög grad angelägna projekt äntligen skulle komma att realiseras. I ett yttrande från kommunstyrelsen påtalades luftföroreningarna och bullerstörningarna, som så kraftigt tilltagit sedan den nya vägporten mellan och tagits i bruk och trafiken därmed kraftigt hade ökat. Den genomgående trafiken utgjorde ca 3 000 fordon/dygn. Den torde ha ökat åtskilligt . Vad som upprört invånarna i är, att en olycka skulle kunna inträffa med det miljöfarliga gods, som uppenbarligen i stor utsträckning transporteras rakt genom staden. Avståndet till från genomfartsleden är inte stort, och en olycka skulle också därmed kunna drabba stadens vattentäkt. Högst seriöst diskuteras nu möjligheterna att förbjuda transport genom staden av miljöfarligt gods. Under alla omständigheter ter det sig uppenbart, att behovet av en ny förbifart vid inte tillräckligt beaktats av ansvariga myndigheter. , med sin väl bevarade ålderdomliga bebyggelsemiljö, är en av Mot. landets främsta historiska orter och besöks av hundratusentals T345 Kommunen har tagit sitt ansvar och försöker på olika sätt att bevara och framhäva särprägel. Därför är det orimligt, att inte en så angelägen fråga som en ny förbifart vid staden har lösts för länge sedan. borde vara ett riksintresse att undanröja allt, som kan hota miljön i den gamla Med hänvisning till vad som anförts ovan hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av att bl. a. av miljöskäl prioritera en nybyggnad av förbifarten vid utefter .
mot · GB02T347 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T347 av () om vägarna i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A489 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en större andel av länsvägsmedlen samt behov av beläggning av grusvägar i .
mot · GB02T36 · 1988-01-28 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T36 av och () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Överföring av flygplatser till luftfartsverket I propositionen antyds att ställning längre fram skall tas till frågan om de kommunala flygplatsernas ställning och att i avvaktan härpå skall gälla en viss avtrappning av vad RESULT föreslagit. Vi har tidigare motionsvis framfört, att flygplatser, som trafikeras i samma omfattning som de statliga flygplatserna borde överföras till luftfartsverket. Denna omfattning kan definieras som minst 10 rörelser per dag av flygplan i storleksordning som F28 och med minst 100 000 passagerare . Sådana flygplatser som är kommunala är , och . Av dessa flygplatser har redan positiv kontroll medan sådan statlig trafikledning av luftfartsinspektionen nu planeras i och . De kommunala flygplatser, som går med underskott , bidrar genom passagerarunderlaget till det överskott, som uppkommer främst vid . Den enda möjliga rättvisa resultatutjämning, som kan åstadkommas, är att flygplatserna av en viss minsta, trafikmässiga storlek, drivs i en gemensam företagsform. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kommunala flygplatser av en viss storlek överförs till luftfartsverket i enlighet med vad i motionen anförts. (s) () 1 1987/88.3 sami.
mot · GB02T38 · 1988-01-28 00:00:00 — Motion till 1987/88:138 om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) I regeringens proposition 1987/88:50 påpekas att samspelet mellan trafik och regionalpolitik skall stärkas. Ett delmål för trafikpolitiken är att bygga upp transportsystemet så att det bidrar till regional balans. Delar av regeringens förslag motverkar den regionala utjämningen. Höjningen av bensinskatten och kilometerskatten kompenseras ej av att fordonsskatten sänks i vissa glesbygder. Eftersom detta är den andra bensinskattehöjningen blir det en kännbar kostnadsökning för glesbygdsbor. 1 dessa trakter saknas ofta kollektivtrafik. Människor är därför helt beroende av bilen för att kunna bo kvar. De medel som staten får in genom bensinskattehöjningen går i huvudsak till järnvägsnätet i södra delen av landet. Endast en mindre del går till att förbättra kommunikationerna i norr. När det gäller väganslagen har dessa visserligen ökat men har de AMS-medel som tidigare använts till vägar dragits ned betydligt. Ökningen av väganslagen blir därför till en del skenbar. Detta drabbar främst Norrlandslänen där AMS-medlen har haft störst betydelse. tillhör de län som har den sämsta vägstandarden. Klimatet påverkar naturligtvis detta förhållande. På en tredjedel av det allmänna vägnätet råder tjälskaderestriktioner under genomsnitt (längsta avstängningstiden ). missgynnas av värderingsgrunder som tar hänsyn till invånarantalet men ej i så stor utsträckning till antalet vägmeter. Det allmänna vägnätet uppgår i /l 000 invånare vilket är mest i landet. Jämfört med , där vägnätet uppgår /l 000 invånare. 1 inget annat län i landet utförs i absoluta tal, så stort trafikarbete, mätt i fordonskilometer, på grusvägar som i . Näringslivet i länet är oerhört beroende av vägar som är farbara året om. Enligt modell är det antalet fordonsaxlar som räknas. Det tas ingen hänsyn till att det ofta är tunga timmertransporter det handlar om. På grund av turisttrafiken är det vissa delar av året en hög trafikintensitet. Detta sammanfaller oftast med tjällossningen, vilket skapar stora problem för turistnäringen. Satsningar på vägar i är en förutsättning för andra investeringar som bidrar till länets utveckling. Därför har också frågan om vägstandarden blivit det som engagerat jämtarna mest. Med anledning av att regeringen i sin proposition anger att samspelet mellan trafik och regionalpolitik skall stärkas bör en översyn ske för att genom omfördelning av tillgängliga medel uppfylla denna målsättning. Med anledning av det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående vägstandarden i , 2. att avvisar regeringens förslag om höjning av bensinskatten och kilometerskatten.
mot · GB02T39 · 1988-01-28 00:00:00 — Motion till 1987/88:139 om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) I proposition 1987/88:50 föreslår regeringen att ytterligare 35 milj. kr. skall investeras i flygplatser i skogslänen. kommun ligger vid sidan om de stora kommunikationsstråken. På grund av detta är kommunen i stort behov av förbättrade kommunikationer. Svegs flygplats har stor regionalpolitisk betydelse och bör därför komma i fråga vid fördelningen av de 35 miljonerna som aviseras. För näringslivsutvecklingen i är det nödvändigt att kommunikationsfrågan kan lösas så att kommunen knyts närmare övriga landet. Flyget är det alternativ som är lättast att utveckla. Kommunikationssituationen är besvärande för bl. a. turismens utveckling i västra . Den har annars goda utvecklingsmöjligheter. Erfarenheterna av den flygtrafik på sträckan SvegArlanda som började är goda. Ökningen fortsätter stadigt. För att trygga en framtida utökad trafik och medge trafik med större plan än är det nödvändigt med en upprustning av Svegs flygplats. En utredning pågår om vilka åtgärder som bedöms nödvändiga. När den är klar kan åtgärderna närmare preciseras och kostnaderna anges. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående medel till en upprustning av Svegs flygplats.
mot · GB02T40 · 1988-01-29 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T40 av m. fl. om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Fördelningen av investeringsmedel för landets vägar skall enligt beslut av ske på grundval av en noggrann angelägenhetsgradering. Vägmedlen skall även användas på sådant sätt att en så likformig och rättvis fördelning som möjligt kommer till stånd i landets olika delar. Möjligheten till god transportförsörjning är av stor betydelse för utvecklingen av en region. Det är väsentligt att kunna erbjuda såväl goda förbindelser inom en region som med andra delar av landet och också med utlandet för att främja näringsliv och andra aktiviteter. Detta gäller inte minst i sådant område som geografiskt ligger något vid sidan av delar av landet där både marknadskrafter och samhälleliga åtgärder kommit att samverka till expansion. För att bryta den mindre tillfredsställande utvecklingen i län till något bättre vad gäller industri, sysselsättning och befolkningsutveckling krävs viss medverkan från statsmakternas sida. Här kommer investeringar inom vägsektorn in som en mycket betydande faktor. Men vid tilldelningen av vägmedel i samband med presentationen av den 10-åriga väginvesteringsplanen kunde vi konstatera att en mycket kraftig prutning skett vad gäller tilldelning av medel för län. Ett antal vägobjekt av stor betydelse för just möjligheter och förutsättningar att främja näringsliv och utveckla regionen flyttas långt fram i tiden. Vi är medvetna om att behovet av vägmedel i landet är stort och tillgången är begränsad men län har när det gäller tilldelning av vägmedel kommit att hamna i en strykklass av större mått. Detta rimmar då särskilt illa med de uttalanden som gjorts av statsmakterna vad gäller förutsättningen och ändamålet med medel för väginvesteringar. 1 proposition 1987/88:50 aviseras nu kraftigt ökade anslag och högre investeringsvolym för statliga vägar. Det är välkommet och ger då möjlighet att revidera fördelnings- och flerårsplan i en region som län där tidigare prutningar gått allt för hårt fram. För att uppnå fastlagt vägpolitiskt mål och det trafikpolitiska delmålet att transportsystemet skall bidra till regional balans är behovet av väginvesteringar i län stort. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade väganslag i län. () ()
mot · GB02T401 · 1988-01-11 00:00:00 — om bilars chassinummer och duplettnyckel för bil 1987/88 T401406 På svenskregistrerade bilar finns på bakre registreringsskylten instansat fordonens chassinummer. Uppgiften finns dessutom som offentlig i bilregistret. I en omfattande förundersökning har framkommit att ett mycket stort antal dyra bilar har stulits på följande sätt. Tjuven har avläst chassinumret på en dyr bil han mött någonstans. Han har noterat bilens registreringsnummer och chassinummer från bilens bakre skylt. Tjuven har därefter ringt generalagenten för utsedd bil och uppgett sig vara återförsäljare med en kund - bilägaren - som tappat sina bilnycklar. Tjuven har bett generalagenten om nyckelkoden. Nyckelkoden har lämnats ut per telefon. Tjuven har genom närmaste låssmed beställt och fått nyckeln till bilen tillverkad. Biltjuven har åkt och hämtat bilen. Adressen har han fått per telefon från bilregistret. Utredningen har visat hur enkelt det varit att stjäla dyra bilar för mer än sammanlagt utan att ens bryta bilarnas lås. Följande ändring av lagstiftningen bör ske. Uppgifterna om chassinummer skall inte vara offentliga vid myndighet. Chassinumret skall inte heller finnas på registreringsskylten. Låssmederna bör hänföras under samma lagstiftning som gäller handel med skrot och begagnade varor. Det skall sålunda åläggas låssmeder att i enlighet med 14 § förordningen av handel med skrot och begagnade varor ha styrkt identitet på den som beställer duplettnyckel och att föra anteckningar enligt 15 § nämnda förordning över tillverkade nycklar med uppgift om beställare. Anteckningarna skall utan brottsmisstanke kunna kontrolleras av polismyndigheterna (20 §). Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstiftning såvitt avser bilars chassinummer, 1 1987/88.3 sami. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts om lagstiftning såvitt avser duplettnyckel för bil.