mot · GB02Kr404 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr404 av () om idrottspolitiken Ett samhälle utan idrottsliv skulle bli gråare och tristare. Idrottens svaghet och styrka, dess bekymmer och glädjeämmnen har blivit en nästan allas angelägenhet och intresse. Idrott i alla dess olika former spelar en viktig roll i många människors liv. Många utövar idrott aktivt, ännu fler får en rikare fritid genom att som åskådare intressera sig för idrottens värld. Idrottsrörelsen bidrar i allra högsta grad till ett rikare socialt liv, meningsfulla aktiviteter och en god folkhälsa. Idrottsrörelsen har ca 2,5 miljoner medlemmar inom ca 40000 lokalföreningar. Samhällsutvecklingen har lett till att många beslut i folkvalda organ är styrande för idrottsrörelsen och enskilda människors idrottsutövande. Från kristdemokratiskt håll anser vi att idrottsrörelsen skall ha samhällets stöd men vara självständig i förhållande till stat, kommun och näringsliv. har fritiden ökat kraftigt bl. a. genom att arbetstiden förkortats och att nya tekniker utvecklats. Människor har fått mer tid att disponera efter eget intresse och läggning. Folkrörelserna spelar en mycket viktig roll för att kanalisera engagemang och skapa gemenskapskänsla inom en förening, en stadsdel, en ort eller ett land. Idrottsrörelsen har under generationer tillfört samhället oersättliga värden. Många unga människor har inom idrottsrörelsen fostrats till ansvarskännande, solidariska medborgare och ett gott kamratskap. De mer än 400000 ideellt arbetande ledarna gör ett arbete och en insats som för samhället som helhet är ovärderlig. Idrotten spelar en viktig fostrande roll för många barn och ungdomar. I idrottens värld finns vissa givna regler som måste följas - sanktioner följer på brott vilket ofta är positivt och lärorikt. Ungdomsidrotten förebygger och motverkar missbruk av alkohol och andra droger och sparar på så sätt mycket stora belopp åt samhället. I skolans undervisning skall friluftsliv och idrottsutövande ingå som en naturlig del. Undervisningens mål skall vara att skapa intresse för regelbunden motion och skapa medvetenhet om kostnens betydelse för välbefinnande. Den fysiska träningen skall vara anpassad efter den enskilda elevens förutsättningar. Ungdomsidrott, typ Mjölkkannan, Piggelin och Nordiska skoljoggen, ger tillfälle att pröva på många idrotter utan krav på stora prestationer. Skolidrotten ger även möjlighet att tillvarata ledarämnen och ge dem en lämplig utbildning vilket är viktigt för nyrekryteringen av ungdomar och utvecklingen av idrotten. När det gäller barn- och ungdomsidrott är det av största vikt att föreningar och enskilda idrottsledare beaktar riskerna med en alltför tidigt specialiserad träning . Spontana idrottsaktiviteter måste få gott om utrymme i barns och ungdomars liv. Antalet idrottsgymnasier bör byggas ut allteftersom intresset ökar. Lovande idrottsutövare ges där en chans att utvecklas idrottsmässigt utan att försumma studierna. Alla människor som vill ska ha möjlighet att delta i idrottandet. Breddidrotten som mer betonar kamratskap och vikten av att vårda sin hälsa än de faktiska idrottsprestationerna lever i ett ömsesidigt beroendeförhållande med elitidrotten. Elitidrotten bygger på de många människornas idrotts- och motionsaktiviteter och den är för många motionärer och friskvårdare en inspirationskälla. För att svensk idrott även skall kunna fostra idrottsutövare på toppnivå fordras alltså satsningar på de många människornas idrottande. Breddidrotten bidrar till människors välbefinnande och minskar riskerna för sjukdom. Denna friskvård spar mycket stora summor för svensk sjukvård och hindrar mycket lidande. För att stimulera breddidrott är det nödvändigt att elitidrotten får rimliga verksamhetsvillkor. Elitidrottsutövarna fungerar som inspiratörer och förebilder. Det är därför viktigt att de enskilda utövarna tillförsäkras goda ekonomiska villkor, det är beklagligt om svenska idrottsutövare tvingas flytta utomlands med hänvisning till att det svenska skattesystemet slår hårt mot deras inkomster. Elitidrottsutövarnas inkomster kan under vara mycket höga men efter den aktiva idrottskarriären blir inkomsterna ofta betydligt lägre, inte minst p. g. a. att många idrottsmän avstått från utbildning för att utvecklas idrottsmässigt. Kds förordar att en form av skattefria idrottsfondkonton skapas. På dessa konton ska idrottsutövare, efter prövning i varje enskilt fall, kunna fondera en del av inkomster från idrottsverksamheten. Beskattningen skulle då ske när pengarna tas ut för konsumtion. Rätten till goda och lika möjligheter till idrottsutövande är grundläggande för kds idrottssyn. Idrottsarenorna måste vara tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Idrottsarenorna måste handikappanpassas så att de möjliggör för handikappade att utöva idrott och även delta som åskådare. Ekonomiskt har handikappidrotten svårigheter genom små biljettintäkter och svårigheter att få sponsorer från näringslivet. Vidare är ofta kostnaderna väldigt höga för den enskilda indrottsutövaren som behöver särskilda hjälpmedel för sin idrottsverksamhet. Svårigheter finns även med att få fram ledsagare till träning och tävling samt transporter till och från träning och tävling. På handikappidrottens område krävs ökade statliga satsningar. radio och television bör också ta sitt ansvar för att spegla de handikappades idrottsprestationer som ofta görs i det tysta. bör också i internationella sammanhang ansöka om att få arrangera tävlingar för att öka intresset och bilda opinion för större satsningar på idrottsutövare med funktionsnedsättningar. kan också via forskning bidra till utveckling och vidareutveckling av teknik som gör det möjligt för handikappade att utöva nya idrottsgrenar. Kvinnoidrotten tilldrar sig ett betydligt mindre intresse än motsvarande idrott för män. Detta gäller såväl i massmedierna som rent allmänt. Kvinnoidrotten behöver en starkare ställning bl. a. vad gäller träningstider och tillgänglighet till befintliga anläggningar. Fler kvinnor kan och bör aktiveras inom idrottsrörelsen och därför är rekryteringen av kvinnliga idrottsledare av största betydelse för idrottens framtida utveckling. Massmedierna, inte minst radio och TV, har ett oavvisligt ansvar när det gäller att spegla kvinnoidrotten. Genom en bra redovisning av de idrottsprestationer som kvinnor utför kan intresset för idrotten öka genom att framför allt unga flickor får kvinnliga idrottsutövare att identifiera sig med och inspireras av. Av budgetpropositionen framgår att regeringen velat råda bot på den i ett internationellt perspektiv eftersatta högre utbildningen och forskningen. Ambitionen är god och många för idrottsrörelsen angelägna frågor behandlas och tillfredsställande förslag till lösningar redovisas. a. föreslås fyra nya professurer. Regeringen har inte i sitt förslag tillmötesgått önskemålen om en särskild idrottshögskola med inriktning på högre idrottsledarutbildning och forskning inom för idrotten relevanta ämnesområden. I stället föreslås att ett centrum för idrottsforskning inrättas i . Kds instämmer i regeringens förslag som kan ses som ett steg på vägen mot en idrottens högskola. bör sträva efter ett väl utbyggt internationellt idrottsutbyte både för ledare och aktiva på bredd- och elitnivå. Genom kulturella och idrottsliga kontakter kan förståelse och kunskap om andra folk och kulturer öka, till gagn för avspänning och samförstånd. När det gäller de bör verka för att de permanent förläggs till en och samma ort eller land. Spelen har allteftersom de vuxit och kraven på idrottsanläggningarnas kvalitet ökat, kommit att medföra enorma kostnader för arrangörsländerna. Spelen har under en mycket också varit utsatta för bojkotter av politiska skäl. Detta talar för att de bör permanent förläggas till ursprungsstaden i . Idrottsrörelsen arbetar i mycket hård konkurrens med ett alltmer kommersialiserat utbud av fritidsaktiviteter. Idrottsrörelsen måste i detta läge tillförsäkras resurser för sin verksamhet. Samhället litar i stor utsträckning på att idrottsrörelsen skall kunna bidra till samhällsutvecklingen på samma sätt som trots att dess ekonomi relativt sett har försämrats. Idrottsrörelsen tvingas i allt större utsträckning ägna tid och kraft åt att finansiera sig själv genom bingohallar, lotterier, marknader etc. Detta tar självfallet tid och kraft från idrottsrörelsens egentliga uppgifter. har staten, inte minst via de introducerade s. k. Trisslotterna tagit en allt större del av spelmarknaden. Kds förordar, i likhet med vad lotteriutredning föreslagit, att staten skall låta idrottsrörelsen överta någon av de starkt vinstgivande spelformerna som samhället är huvudman för, eller att staten skall avstå en avsevärt större del av sina intäkter på spel, tips och lotterier till idrottsrörelsen. Vidare bör folkrörelserna få tillåtelse att anordna lotterier och bingospel med penningvinster. Mångå av de vanligaste idrotterna bedrivs på och i anläggningar som är mycket dyra att bygga och driva. Kommunerna har gjort goda insatser för idrottsrörelsen genom att ikläda sig stora delar av kostnaderna för dessa. I många fall kan driften av befintliga anläggningar överlåtas till idrottsföreningar. Detta kan sänka kostnader och öka ansvarstagandet. Beslutet att belägga idrottsutövares ekonomiska ersättning med sociala avgifter innebär ett mycket stort problem som hotar idrottsföreningars ekonomi. Staten har i annat sammanhang ansett det så angeläget att stimulera en specifik utveckling så att man frångått principen om en lika avgift för det sociala skyddet. Det bör enligt kds förmenande finns möjlighet att, på samma sätt som sociala avgifterna sänkts i glesbygd, sänka eller helt befria idrottsklubbarna från de sociala avgifterna. Det är under inga omständigheter försvarbart att de sociala avgifterna omöjliggör för idrottsrörelsen att bedriva verksamheter som är positiva för barn och ungdom. Det är inte svårförståeligt att idrottsföreningar hamnat i en mycket svår situation då deras kostnader ökat kraftigt på grund av att de sociala avgifterna tas ut efter domen i det s. k. . Kds anser att reglerna för de sociala avgifterna skall förändras så att idrottsrörelsen inte drabbas av orimliga kostnader. Detta får dock inte leda till att det sociala trygghetssystemet för idrottsutövare urholkas. Den lämpliga lösningen på denna för idrottsrörelsen väsentliga fråga är ett system som innebär att sociala avgifter skall erläggas för idrottsutövare som erhåller en ersättning som överstiger två basbelopp (.) Genom detta tillförsäkras idrottsutövare som har en väsentlig ersättning från idrottsföreningen sin sociala trygghet. För utövare med en ersättning som understiger två basbelopp befrias föreningen från skyldigheten att betala sociala avgifter. Inom etermedierna råder, förutom när det gäller närradion i folkrörelseregi, en monopolsituation. Detta medför en begränsning av opinionsspektrat när det gäller svenskspråkiga program, och ett gyllene tillfälle för utlandsbaserade satellitkanaler att breda ut sig i den svenska etern. Detta medför i sin tur konkurrensnackdelar för svenska företag, alternativt ett utflöde av pengar för köp av reklamtid i satellitsändningar. Kds förordar fri rätt till etablering av rikssända TV-sändningar för icke-kommersiella folkrörelser, däribland då idrottsrörelsen. En ny kanal med möjlighet till reklamfinansiering föreslås vid sidan om de licensfinansierade Kanal och . Reklamen bör stå i relation till sändningstiden och ske i fasta förhandsannonserade block. En sådan folkrörelse-TV ger en chans för idrottsrörelsen att kraftigt öka antalet sända sportprogram i TV, också idrotter av mer udda slag än de gängse redovisade i den statliga TV-kanalen. Reklamintäkterna skall av folkrörelserna användas för att finansiera sändningar och ett eventuellt överskott kan folkrörelserna disponera för den egna verksamheten. Frågan om en folkrörelseägd television utvecklas närmare i en separat motion. Den största finansiären av idrottsrörelsen är näringslivet. Stödet till idrotten riktas både till elitidrotten och till småklubbar som ägnar sig åt motions- och breddidrott. Kds ser positivt på näringslivets stöd till idrotten även om det finns vissa risker, nämligen om sponsringen eller sponsorn skulle övergå från att vara stödjande till att vara styrande. Vidare kommer sponsring aldrig att kunna ge något ordentligt ekonomiskt tillskott för de idrotter som upplevs som mindre massmedialt intressanta. Grunden för idrottsrörelsens ekonomi måste vara egna insatser och samhällets stöd. I sin anslagsframställan för /89 äskade ett sammanlagt anslag om 297,7 milj. kr. Regeringens budgetförslag innehåller ett anslagsförslag av 256 milj. kr. Förslaget innebär en ökning av anslaget med ca 22 milj. kr., vilket vid ett första påseende kan tyckas vara en väsentlig uppskrivning av föregående års anslag. Dock är några milj. kr. reserverade för extra kostnader i samband med deltagande i i Kds anser att anslagsnivån ligger på allt för låg nivå med tanke på att inga andra finansieringsalternativ öppnas för idrottsrörelsen. Kds anser att stödet till idrotten framledes skall öka genom att medel anslås från den statliga spelverksamheten, enligt ovan. Samhällets stöd till idrottsrörelsen utgår i huvudsak via kommunerna. Stödets målsättning bör vara att stimulera dvs. ge resurser och möjligheter till idrottens utövande. Stödet bör således inriktas på investeringar i idrottsanläggningar och på bidrag till ungdomsverksamhet och ledarutbildning. Reglerna för det ekonomiska stödet skall vara enkla, rättvisa och inriktade på en obyråkratisk hantering. En viktig form av bidrag till föreningslivet är s.k. föreningsservice. Där kan föreningar till självkostnadspris få hjälp med t. ex. tryckning av medlemsblad eller kostnadsfritt få låna bl. a. teknisk utrustning som underlättar föreningsarbetet. Det lokala aktivitetsstödet, som är det viktigaste och mest rättvisa systemet för stöd till idrottsföreningarna, måste bibehållas och förstärkas. Budgetens förslag om ett extra stöd för ungdomar i åldern , en ålder då många lämnar föreningslivet, är ett förslag som understöds av kds. Doping har blivit ett allt större problem inom idrotten. Även om antalet konstaterade fall är relativt begränsat krävs det att idrotten tar itu med fenomenet bl. a. genom en förebyggande information och intensifierade tester både vid träning och tävling. Fusk via doping är oacceptabelt framför allt mot bakgrund av de extremt stora medicinska riskerna. Svensk idrottsrörelse bör nationellt och även i internationella sammanhang verka för kraftfulla sanktioner mot idrottsmän som nyttjar otillåtna preparat. För att ta till vara och för att dokumentera idrottens stora fostrande och förebyggande möjligheter vill kds att en vetenskaplig försöksverksamhet skall inledas i någon ort som drabbats av arbetslöshet och ekonomiska bekymmer. av långvarig arbetslöshet kan framför allt ungdomar lätt förlora tron på sig själva och samhället. Idrottsrörelsen kan självfallet inte ersätta nödvändiga ansträngningar för att ge alla som förlorat sina arbeten nya och meningsfulla sådana. Men det skulle vara utomordentligt intressant att i en sådan ort tillförsäkra idrottsrörelsen rikliga resurser för att göra en massiv insats för ungdomen. Försöket ska på ett vetenskapligt sätt utvärderas och följas upp för att dra slutsatser som kan tillämpas även på andra orter och i andra sammanhang. Mot bakgrund av ovanstående hemställs [att hos regeringen begär förslag till skattefria idrottsfondkonton i enlighet med motionens förslag,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att idrottsrörelsen skall befrias från sociala avgifter för ersättningar upp till två basbelopp och i övrigt befrias från sociala avgifter,2] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att medel från statens spelverksamhet skall överföras till idrottsrörelsen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar till förmån för handikappidrotten, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationellt idrottssamarbete, 4. att hos regeringen begär förslag till en försöksverksamhet med en massiv stödinsats till idrottsrörelsen och andra ideella organisationer i en krisdrabbad ort. 1 1987/88:Sk341 2 1987/88:Sf246