mot · GB02Sf413 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf413 av m. fl. (fp) om vuxenstudiestödet I vårt land har alla rätt till utbildning. Vi skiljer på ungdomsskolan och vuxenutbildning. inom ungdomsskolan är obligatorisk för alla barn, medan gymnasieskolan och vuxenutbildningen är frivilliga skolformer. För att underlätta för vuxna att studera finns olika slag av ekonomiskt stöd, studiehjälp, studiemedel och vuxenstudiestöd. Vuxenstudiestödet tillkom genom ett beslut av . Vuxenstudiestödet är ett samlingsbegrepp för ett antal stöd och bidrag. Den del av vuxenstudiestödet där bidragsbeloppets storlek varierar med A-kassans dagpenningnivå kallas särskilt vuxenstudiestöd (SVUX). SVUX beviljas för studier på grundskole- och gymnasienivå. Stödet finansieras med arbetsgivaravgifter (0,) och tas ut på hela lönesumman. Resurserna till SVUX är begränsade. Ett urval bland de sökande måste där göras. Vid urvalet tas hänsyn till tidigare utbildning, svårigheter att bedriva studierna på fritid, betungande försörjningsbörda m. m. Den som har störst behov av utbildning och stöd har företräde. Många ansökningar avslås . Endast de som är anslutna till A-kassan har möjlighet att få det högre bidragsbeloppet. A-kassemedlemmar kan få /mån. medan den som står utanför endast får /mån. Eftersom så många nekas SVUX bör andra beräkningsgrunder kunna övervägas. Ett sätt vore en total utjämning av bidragsbeloppet mellan bidragstagare med och utan dagpenning från A-kassan. Detta skulle medföra att bidraget skulle kunna utgå till betydligt fler sökande än vad som är möjligt med det nuvarande systemet, förutsatt att resursramen är densamma. Internatbidrag kan sökas kollektivt eller av enskilda. Bidraget skall täcka kostnader för kost, logi och resa och är maximerat till . Sökes bidraget kollektivt erhålles ersättning för de faktiska kostnaderna dock högst /dag. Söker däremot enskild person utgår /dag oavsett om kostnaderna uppgår till detta belopp eller ej. Vi anser, att endast de faktiska kostnaderna upp till maxbeloppet skall täckas oavsett om ansökan görs kollektivt eller enskilt. har tidigare beslutat om en försöksverksamhet med rätt för Sf413 pensionärsorganisationer att kollektivt ansöka om internatbidrag för deltagande i samverkanskurser vid folkhögskola. Mot beslutet reserverade sig bl. a. företrädarna för . I årets budgetproposition föreslås en förlängning av försöksperioden. Enligt vår uppfattning bör i stället ompröva sitt tidigare fattade beslut och avsluta försöksverksamheten. Vi anser, att de relativt begränsade ekonomiska resurser som står till förfogande bör användas inom för vuxenstudiestödet gällande åldersgränser. Vuxenstudiestödet finansieras med arbetsgivaravgifter, därför bör det användas för att finansiera studier för personer i arbetsaktiv ålder. Vi förutsätter, att ålderpensionärer för sin studieverksamhet kan erhålla stöd från t. ex. studieförbund. Kvinnors möjlighet till SVUX För att skapa utrymme för en höjd ersättning till studerande, som avstår från inkomst för att börja studera, infördes ett differentierat vuxenstudiestöd. Som vi tidigare nämnt är endast de, som är med i erkänd arbetslöshetskassa, berättigade till det högre bidragsbeloppet. De kan dessutom få barntillägg om de har vårdnaden om barn eller barn som går i . Studerande kvinnor som inte har rätt till A-kassa får följaktligen inget barntillägg. Differentieringen innebär att de kvinnor som varit hemma och vårdat barn inte kan få det högre beloppet även om de är kortutbildade. Vi anser, att en utvärdering bör ske av hur särskilt kvinnorna drabbats av denna reform. (SfU 1985/86:17) fattade beslut om ett förbättrat försäkringsskydd vid sjukdom och föräldraledighet under sommarferier för den som har en vilande sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Enligt lagen om allmän försäkring (AFL) 3 kap. 5 § får den sjukpenninggrundande inkomsten inte sänkas under tid då en försäkrad bedriver studier för vilka han uppbär studiehjälp, studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd . Den nya lagtexten innebär att alla studerande får behålla den sjukpenningplacering de fått på grundval av eget arbete. SGI-n hålls vilande under terminstid och aktiveras under sommarferierna, då den försäkrade inte uppbär studiesocial förmån. Det har emellertid visat sig att orden uppbär studiemedel spelar en icke oväsentlig roll för den försäkrade. Om en studerande anser sig inte behöva studiemedel eller under någon del av studietiden försöker klara sig på egen hand t. ex. genom att använda eget sparkapital, så försvinner den vilande SGI-n. Så gör också sparkapitalet. Detsamma gäller om en studeran- 11 1987/88 Sf413 Med stöd av det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om en utredning för att pröva en jämnare fördelning av bidragsbeloppet inom det särskilda vuxenstudiestödet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnadstäckning vid internatbidragets olika ansökningsformer, 3. att beslutar att avbryta försöksverksamheten med möjlighet för pensionärsorganisation att kollektivt ansöka om internatbidrag, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnors möjlighet till SVUX, 5. att hos regeringen begär en ändring i lagen om allmän försäkring (AFL) 3 kap. 5 § enligt vad som i motionen anförts. () () de icke blir beviljad studiemedel. Det är svårt att förstå, att den som är sparsam med sina egna och statens medel och ej vill dra på sig mer skulder än nödvändigt skall straffas genom att bli av med sin vilande SGI. Nuvarande regler gör att alla som har en vilande SGI måste se till att de också blir beviljade studiemedel . Vi anser att det borde vara om man studerar eller inte som skall vara avgörande för rätten till vilande SGI och inte att man lånar pengar av staten för studierna. Vi föreslår därför en ändring av ordalydelsen i AFL 3 kap. 5 § p. bedriver studier, för vilka han uppbär studiehjälp ändras till: bedriver studier, för vilka han har rätt att uppbära studiehjälp .