ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo603 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo603 av m. fl. (s) om återvinning av lösningsmedel Tyngdpunkten måste läggas vid det förebyggande miljöskyddsarbetet. Det gäller att utveckla processerna inom industrin för att i möjligaste mån undvika att miljöproblem uppstår. Det är endast genom en fortsatt satsning på en teknisk utveckling vi kan skapa förutsättningar för att lösa nu existerande och framtida miljöproblem. Lösningsmedel svarar för betydande miljöproblem, både på luft-, vattenoch avfallssidan. I vissa fall kan problemen bemästras med hjälp av redan känd teknik, avseende såväl återvinning som destruktion, men i andra fall saknas beprövad teknik. En kommer lösningsmedel att vålla stora problem. Utsläppen utgör ett hot mot människan och miljön. Även hanteringen inom industrin ger upphov till riskfyllda arbetsmiljöer. I släpper industrin ut ca lösningsmedel i processluft, fast och flytande avfall. Luftutsläppen utgör huvuddelen, ca . Det fasta och flytande lösningsmedelsavfallet uppgår till ca . Man uppskattar återvinningen av allt lösningsmedelsavfall till . Återvinning kan ske antingen så att det rena lösningsmedlet återvinns eller att energin i avfallet utnyttjas. Det kan nämnas att känd teknik finns att fånga upp lösningsmedel i luft med s. k. aktiva kolfilter, lösningsmedlen separeras och återanvänds. har inte tillräckliga behandlingsresurser för klorerade lösningsmedel, utan sådant avfall måste exporteras. Kostnaderna för att ta hand om lösningsmedelsavfall varierar om industrin behandlar det internt eller endast har möjlighet att skicka bort det. Återvinning av lösningsmedel måste kunna konkurrera både kvalitets- och prismässigt. Även en bättre arbetsmiljö med minskad sjukfrånvaro bör räknas in i kostnadskalkylen. Det krävs en intensiv kunskapsspridning och en bättre inventering för att förmå industrin att ta vara på lösningsmedelsavfall på ett ur miljösynpunkt godtagbart sätt. Såvitt vi har kunnat utröna, bedrivs det ingen forskning som enbart rör återvinning av lösningsmedel förutom utvecklandet av en produkt för återvinning av lösningsmedel inom grafisk industri. Ett utvecklingsarbete av befintlig teknik och en intensifierad forskning kring återvinning av lösningsmedel är en förutsättning för att få industrin att välja den miljömässigt bästa metoden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskning och utveckling beträffande återvinning av lösningsmedel. () () 1987/88 Jo603
mot · GB02Jo604 · 1988-01-26 00:00:00 — av och () om förädling av resistenta arter av frukt och bär Fruktträd besprutas mot olika parasiter och sjukdomar. Det kan därvid inte undvikas att vissa besprutningsrester finns kvar på den färdiga frukten. Även om angreppen är hårdare i varmare länder och besprutningen därför måste vara intensivare kan inte heller svensk frukt i allmänhet anses fri från giftmedelsrester. Huvuddelen av den svenska äppelodlingen finns i län. Det är därför naturligt att tyngdpunkten av förädlingen av äpplen bedrivs vid för växtförädling i Balsgård. Där finns specialistkompetens även inom resistensbiologi. För att svensk frukt skall kunna förstärka sin särställning på marknaden även genom att vara obesprutad krävs att nya, resistenta fruktsorter förädlas fram. Sådan förädling drivs på Balsgård, ehuru i otillräcklig omfattning. För en utökad resistensforskning erfordras en anslagsökning för Balsgård med . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en sådan omdisponering av anvisade medel att resistensforskningen vid Balsgård främjas.
mot · GB02Jo605 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo605 av och () om ökat forskningsstöd till trädgårdsnäringen Inom växthusodlingen används ett flertal inaktiva substrat i stället för vanlig jord. Fördelarna härmed är flera bl. a. bättre styrning av växtnäringstillgången, vilket bidrar till både högre skörd och bättre produktkvalitet. Råvattnets kvalitet blir här av avgörande betydelse och dåligt råvatten medför nu stora problem för många växthusföretag. Forskning för att få fram tillförlitliga analysmetoder samt åtgärder för att på lämpligt sätt rena råvattnet från företagets vattentäkt framstår som mycket angeläget. I anslutning härtill är det också angeläget med forskning för uppsamling och återanvändning av dräneringsvatten från växthusen. Biologisk bekämpning av skadedjur i växthusodlingen används . Ökad forskning på detta område skulle medföra att flera skadegörare kunde bekämpas på detta sätt med ett minskat behov av kemisk bekämpning. Alternativa produktionsformer baserade på djupare insikter i samspelet mellan värdväxt och parasit samt mikroklimatets och odlingsteknikens betydelse för värdväxtens egen motståndskraft förutsätter betydande forskningsinsatser. Då många trädgårdsprodukter konsumeras färsska skulle varje minskning av kemisk bekämpning ge svenska produkter ett plusvärde. Vid avdelningsinstitution för växtförädling av frukt och bär på Balsgård finns kompetens och utrustning för ökade insatser inom resistens förädling vilket på minskar användningen av kemiska bekämpningsmedel inom frukt- och bärodlingen. Ökade insatser på detta område vore önskvärda. Inom krukväxtodlingen används s. k. växtretarderande medel för att krukväxterna skall få plats i hemmen. Användningen av dessa medel skulle kunna minskas om resurser gavs till ökad forskning om hur temperatur, dagslängd och ljusintensitet påverkar tillväxten. I finns en mycket avancerad utrustning för sådana studier (Biotronen) men det saknas resurser för mera omfattande forskningsinsatser. Detta är både en arbetsmiljöfråga (användningen av preparaten) och en miljöfråga eftersom preparaten till slut hamnar i naturen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär förslag om ökat forskningsstöd till den svenska trädgårdsnäringen i enlighet med i vad motionen anförs. 1987/88 Jo605 Inbritt Irhammar (c)
mot · GB02Jo702 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo702 av och () om bidrag till kustkommunerna i för strandstädning Nedskräpning av stränderna på ökar på ett oroväckande sätt. Kustområdet i har mycket stora natur- och friluftsvärden och är mycket viktiga för bl. a. turism och rörligt friluftsliv. Genom den strömsättning som finns i och är problemet mest akut i norra och mellersta . Den absoluta merparten av skräpet kommer från andra länder, från fartyg och från oljeutvinningsverksamheten i . Detta framgår tydligt av undersökningar som gjorts på flera platser. Nedskräpningen från de egna kommuninvånarna eller turister är mycket liten. Ett stort arbete läggs ned från kommunerna och frivilliga för att hålla stränderna rena. , som av stiftelsen rent utnämnts till DE , har ca lagts ner på strandstädning i . Trots att en mycket stor del av detta arbete utförs ideellt av skolklasser och föreningar drabbas kommunerna av stora kostnader. Undersökningar har visat att kostnaderna uppgår till mer än . för flera berörda kommuner. Trots den stora insats som gjorts har endast av kusten kunnat städas. Arbetet måste också upprepas då det efter exempelvis en ordentlig höststorm ser likadant ut igen. Eftersom dessa områden klassats som riksintressanta för naturvård och friluftsliv bör det vara självklart att staten tar sin del av kostnaden för att hålla dessa områden rena. Ett särskilt statsbidrag för strandstädning i bör därför införas. Stödets administration bör handläggas av i . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till kustkommunerna i för strandstädning.
mot · GB02Jo703 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo703 av och () om märkning av oljelaster Oljekatastrofen utanför och är vid tiden för denna motions inlämnande ouppklarad; dvs. säkra bevis saknas när det gäller det skyldiga fartyget och dess befälsledning. Utsläppet vid kostar staten och kommunerna stora pengar. Summor runt 20 milj. kr. Frånsett de ekonomiska realiteterna, har katastrofen slagit hårt på fågelbeståndet och påverkar det biologiska skeendet i . I första och sista hand är det dock kustens befolkning, dess näringar och miljö som oljesölet slår hårdast mot. Mellan de stora utsläppen och 1987 sker många mindre utsläpp av olja som inte får så stora rubriker, men som nöter och sliter både på människorna och på naturen. Om inget radikalt göres från statsmakternas sida i syfte att försvåra oljeutsläpp vet alla berörda här att ett nytt utsläpp kan komma. Som vi ser det behövs hårdare tag mot oljesölet och det är bråttom! Det finns en teknik som gör det fullt möjligt att märka varje oljelast med isotoper. Kostnaderna har uppgetts vara blygsamma. Problemet torde snarare gälla att få andra länder att införa motsvarande bestämmelser. En märkning av oljan gör det omöjligt att länsa av oljerester till sjöss - den skyldige skulle tämligen omgående identifieras. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts om isotopmärkning av oljelaster.
mot · GB02Jo704 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo704 av () om miljörådgivare har med anledning av det Europeiska Miljövårdsåret (1987) startat ett pilotprojekt för ett nytt yrke Eco-Counsellors. Dessa ska ge miljörådgivning till såväl hushåll som lokala myndigheter. Projektet går ut på att rekrytera, utbilda och bidra till finansieringen av 40 milörådgivare i syfte att undersöka huruvida den västtyska modellen för miljörådgivare går att framgångsrikt överföra till andra . omfattar tolv europeiska städer i fyra länder: , , och . Miljörådgivarna skall arbeta såväl utifrån rådgivningscentrum som genom uppsökande verksamhet i bl. a. hushåll. De skall ha till uppgift att ge råd i frågor som gäller minskning och återvinning av avfall, besparing av energi och vatten, och minskning av användning av kemikalier. De skall också organisera kampanjer för dessa frågor och förhandla med myndigheter, producenter och återförsäljare för milj ovänligare produkter. I finns inga motsvarande projekt. Visserligen föreslås i betänkandena SOU 1987:32 och SOU 1987:36 åtgärder för att förstärka rådgivning, informationsverksamhet och utbildning på miljövårdsområdet. Men det finns inga förslag om att starta ett pilotprojekt med miljörådgivare på olika orter i landet. Jag, anser att man även i borde starta pilotprojekt med miljörådgivare i förslagsvis de mest utsatta regionerna i . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om startande av pilotprojekt med miljörådgivare i de mest utsatta regionerna i .
mot · GB02Jo705 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo705 om högsta acceptabla halt av bekämpningsmedel i sjöar, vattendrag och grundvattentäkter Den kraftiga satsningen på vattenvårdsanläggningar under 1960- och har gett en betydande minskning av föroreningsutsläpp från punktkällor som t. ex. tätorternas avloppsreningsverk och industrier. Däremot har de förväntade förbättringarna av tillståndet i vatten ibland uteblivit. Orsaken till detta är att den s. k. diffusa föroreningen i stället har ökat och blivit dominerande. Läckage från framför allt jordbruksmarken av närsalter kväve och fosfor - det atmosfäriska nedfallet, utsläpp från glesbygdens bostäder och jordbruk m. fl. anläggningar har fått allt större betydelse. har förekomsten av toxiska ämnen av skilda slag - tungmetaller som kvicksilver och kadmium, vissa organiska föreningar, bekämpningsmedel m. m. - observerats i vatten och vattenorganismer. Slättlandssjöar och vattendrag i jordbrukslandskapet är naturligen näringsrika, dvs. innehållet av kväve och fosfor i vattnet är stort. Detta ger upphov till algblomning och igenväxning med vass och andra högre växter. Organiska sediment bildas vid nedbrytningen av växterna. Det medför uppgrundning och ger gynnsammare förutsättningar för högre växter. Denna naturliga utveckling av näringsrika vatten accelereras av närsalttillförsel från avloppsutsläpp och ökat markläckage. Insatser måste göras för att bryta denna utveckling. Även i havsområdena är belastningen av närsalter besvärande. Effekterna av hög närsaltsbelastning på sjöar är väl kända genom bl. a. den nuvarande situationen i , där den rikliga förekomsten av planktonalger är till förfång för fiske och friluftsliv. De miljöfarliga ämnena i vatten sprids efter hand i näringskedjorna och kan slutligen också drabba människan. Det är därför angeläget att kraftigt minska och helst eliminera utflödet av toxiska ämnen i vattendrag och vattenområden. Detta kan ske genom en striktare tillämpning av befintliga lagar och förordningar som t. ex: lagen om kemiska produkter, miljöskyddslagen, bestämmelser om hantering av miljöfarligt avfall, förordningen om bekämpningsmedel. Det är angeläget att gränsvärden fastställs för högsta acceptabla halter av bekämpningsmedel i sjöar, vattendrag och grundvattentäkter. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sättande av gränsvärden för högsta acceptabla halt av bekämpningsmedel i sjöar, vattendrag och grundvattentäkter. 1987/88 Jo705
mot · GB02Jo706 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo706 av och () om utökad information i miljöfrågor Det krävs ett ökat miljömedvetande och ett förebyggande miljövårdsarbete om miljöproblemen skall kunna undvikas . Enskilda människors vardagliga beslut är av stor betydelse för att få ett miljövänligare samhälle och genom att de i sitt praktiska handlande visar miljöhänsyn kan förebygga att miljöproblem uppstår. Det kan gälla val av miljövänliga produkter, avfallshantering m.m. Kunskap och insikt är grunden för ett ökat miljömedvetande. Det gäller att nå det stora flertalet människor med information så att de kan ta sitt miljöansvar och göra medvetna miljövänliga val. 1 TV ges information i form av små korta inslag av samhällsupplysning mellan andra programinslag. Det kan vara en påminnelse om att betala TV-lincens eller dags att deklarera m.m. Denna form av information når många människor och skulle lämpa sig utmärkt för upplysning i olika miljöfrågor, exempelvis vilka effekter olika varor har på miljön, vilken energitillgång det krävs för att framställa olika produkter m. m. Över huvud taget ge sådan information att människorna blir miljömedvetna. Det är möjligt, att även i de olika radiokanalerna kort miljöinformation kan läggas in mellan programinslagen. En större andel av , m. fl. resurser bör användas till miljöinformation eventuellt i samråd med . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om information i miljöfrågor.
mot · GB02Jo707 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo707 av och () om särskilda medel för sjöundersökningar i Östergötlandslän i har undersökt länets sjöar. Vattenprovtagning i sjöar är en mycket viktig del av miljöövervakningsarbetet. Genom att undersöka ca 250 av större sjöar, i ett kontinuerligt program, där varje sjö besökts , får man en relativt god bild av sjöarnas hälsoutveckling. Vad man främst uppmärksammar är syre - försurnings- och närsaltsparametrar. rapport understryker planeringsavdelningen att resurserna tyvärr ej medger att man undersöker närvaron av tungmetaller som t. ex. kvicksilver och kadmium. Resultaten från undersökningarna är ett medel i arbetet med att: 1. spåra orsaken till eventuella störningar i sjöarnas ekosystem 2. sätta in åtgärder för att eliminera störningar Med ökade resurser skulle man också kunna undersöka närvaron av tungmetaller i de sjöar som ingår i programmet. Det är angeläget att undersökningar av miljöpåverkan när de företas blir så fullständiga som möjligt. I ett längre perspektiv är det också rationellt och ekonomiskt riktigt att samordna fältundersökningar. Medel ur anslag för särskilda projekt på miljövårdens område borde kunna ställas till förfogande för utvidgning av ovan nämnda undersökningsverksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda medel för sjöundersökningar som pågår i t. ex. .
mot · GB02Jo708 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo708 av och () om höjning av skrotningspremien och skrotningsavgiften Reglerna för bilskrotning syftar till att säkerställa att bilvrak tillvaratas för att förhindra olägenheter främst från natur- eller miljövårdssynpunkt, men även från trafiksäkerhetssynpunkt. I skrotas reguljärt ca 130 000 fordon . Dessutom är det vanligt att fordon skrotas privat eller överges. Hur många dessa fordon är vet man dock inte. Bilskrotningssystemet regleras av bilskrotningslagen, BSL (1975:343) och bilskrotningsförordningen (1975:348). Enligt BSL utgår en skrotningspremie för personbilar som väger mer än högst samt för skåpbilar och bussar med en totalvikt av högst om fordonet i fråga avregistreras i vederbörlig ordning och ägaren till fordonet kan uppvisa ett skrotningsintyg från auktoriserad bilskrotare eller kommun. Premiens storlek bestäms av regeringen, men har inte höjts från de . som fastställdes i samband med att BSL infördes. Från skrotningspremien, som utbetalas av , avräknas eventuell kvarstående skatt för bilen. Skrotningspremien finansieras genom en bilskrotningsfond som förvaltas av trafiksäkerhetsverket. Fonden tillförs medel genom skrotningsavgifter, vilka erläggs vid inregisterering eller . Ur fonden utbetalas i ca 39 milj. kr. Bilskrotningsfonden används också för att bidraga till kommunernas kostnader för att ställa i ordning på platser där bilvrak medför olägenheter ur miljö- och naturvårdssynpunkt. Genom en ändring i BSL (1986:228) utgår dessutom fr. o. m. bidrag till verksamhet för materialåtervinning av delar (t. ex. bildäck) från personbilar, bussar och lastbilar. I en rapport 1984:14 föreslår statskontoret regeringen att höja skrotningspremien och skrotningsavgiften till . (lägst) resp. . Statskontoret menar att den nuvarande premien på . är alltför låg och att många bilägare i stället väljer att göra sig av med bilen på annat sätt, t. ex. genom uppställning i skogen eller på privat tomtmark. Regeringen har diskuterat frågan men något förslag föreligger ännu inte. Kväveutsläppen har ökat i stället för att minska. Detta är en oroväckande utveckling inte minst mot bakgrund av de beslut som förutsätter en minskning. En av anledningarna är att bilarna har lång livslängd och att den katalytiska reningen av nya bilar kommit . De allra äldsta bilarna har de största utsläppen och därför är det angeläget att det finns stimulanser som underlättar att de tas ur bruk. Statskontorets förslag bör därför genomföras. Förslaget lämnades för nära och det finns anledning att anpassa höjningen av bilskrotningspremien till dagens kostnadsnivå. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om genomförande av statskontorets förslag om höjning av skrotningspremien och skrotningsavgiften. () () 1987/88 Jo708
mot · GB02Jo709 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo709 om skyddande av Persöfjärden i kommun undertecknade den s. k. Våtmarkskonventionen Konventionen om våtmarker av internationell betydelse i synnerhet såsom livsmiljö för våtmarksfåglar. Detta undertecknande gjordes utan förbehåll från sida. Jämförelsevis är väl lottat vad gäller tillgången på våtmarker av olika utseende och karaktär. Med detta följer bl. a. ett ansvar för att fåglarnas flyttningar kan fortgå på ett naturligt sätt. Detta förutsätter fungerande rastplatser. Många av dessa rastplatser är just våra våtmarker. För att insatser av nationell karaktär skall få genom slag i stort krävs att internationella konventioner följs. Persöfjärden i kommun har i den fysiska riksplaneringen angivits vara av stort riksintresse. Persöfjärdens stora värde ligger i att den främst utgör ett rast- och häckningsområde för ca 200 fågelarter. gjordes en sjösänkning som tillsammans med sedimentation och landhöjning försämrat förhållandena i Persöfjärden. Vattenkvalitén har kraftigt försämrats. Igenväxningen har påverkat landskapsbilden negativt. Situationen är påtagligt försämrad för såväl de boende som för passerande turister på . Det krävs insatser för att skyndsamt åstadkomma förbättringar. Förbättringar som är nödvändiga genom vårt undertecknande av den internationella våtmarkslistan. Sådana åtgärder är muddringar, slybekämpning, upprensning av befintliga kanaler, invallningar samt anläggning av ett antal dammar. Men behövs resurser till överflygning för fotografering för fastställande av nya nivåkurvor, där varje decimeters höjnings- resp. sänkningspåverkan på miljön kan fastläggas. Persöfjärden är ett omistligt våtmarksområde som behöver restaureras och skyddas. Med hänvisning till det anförda hemställs att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdet och nödvändigheten av att Persöfjärden i kommun restaureras och skyddas i enlighet med våtmarkskonventionen. 1987/88 Jo709
mot · GB02Jo710 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo710 av m. fl. (fp) om användning av datorer inom miljöpolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: K403 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om datorers användning som hjälpmedel i miljöpolitiken. () () () () () () () ()
mot · GB02Jo711 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo711 av och () om skyddet av grodd juren och våtmarkerna Mot. 1987/88 Jo711717 har med stöd av 14 § naturvårdslagen fridlyst alla hotade eller sällsynta grod- och kräldjursarter i landet. Beslutet gäller fr. o. m. och innebär att det är förbjudet att döda, skada eller fånga de fredade djurarterna. Det är inte heller tillåtet att skada djurens ägg, rom eller bon. Fridlysningen innebär emellertid inte på något sätt att de hotade eller sällsynta grod- och kräldj ursarterna givits ett säkert eller varaktigt skydd. Även om djurarterna är fredade, är det t. ex. möjligt att förstöra livsmiljö och därmed också utplåna den fridlysta arten. Detta är i själva verket också grundorsaken till att djur- och växtarter är utrotningshotade. Groddjuren är bundna till våtmarker och fuktiga miljöer. Försvinner våtmarkerna försvinner groddjuren och alla andra våtmarksberoende djuroch växtarter. gäller förbud mot markavvattning utan särskilt tillstånd. Detta innebär att från naturvårdssynpunkt värdefulla våtmarker inte bör avvattnas utan bevaras. Förbud eller krav på tillståndsplikt för att fylla igen sådana värdefulla naturmiljöer med schaktmassor eller annat avfall av liknande slag föreligger inte. Det råder endast samrådsplikt, innan utfyllnaden kan påbörjas. Detta förhållande är inte acceptabelt, om syftet är att varaktigt skydda våtmarksområden med hotade eller sällsynta groddjur. Detta gäller naturligtvis också alla andra hotade eller sällsynta växt- och djurarter i våtmarkerna. Den direkta anledningen till att landets hotade eller sällsynta grod- och kräldjursarter fridlysts är om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö. Konventionen ratificerades av och syftar till att ge utrotningshotade växt- och djurarter både ett art- och biotopskydd. Det är direkt uppenbart att enbart en fridlysning inte uppfyller de åtaganden som gjort genom att ratificera och inte heller ger grod- och kräldjuren ett varaktigt skydd. Fridlysningen måste för att vara meningsfull kompletteras med ett biotopskydd. Detta kan enklast ske genom att generell tillståndsplikt införs för utfyllnad av våtmarker och vattenområden. Naturvårdslagen bör kompletteras med en sådan bestämmelse i 18 c §. 1 1987/88.3 sami. ,7) nnutl i ee:: n ^3 !.ske'jge. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag om komplettering av 18 c § naturvårdslagen på i motionen angivet sätt så att groddjuren ges ett varaktigt skydd. () ()