mot · GB02Ub542 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub542 om utbildningen av lärare för Lärarna utgör skolans viktigaste resurs. Om skolan skall lyckas med sin uppgift beror på lärarna. Den utbildning som lärarna har utgör förutsättningen för att skolan skall kunna fungera väl. Det är angeläget att reformera lärarutbildningen i syfte att anpassa den till de krav som ställs på skolan. vittnar de senare decenniernas i allt väsentligt framgångsrika lärarutbildning om att reformerna måste ske med försiktighet och att ödmjukhet bör visas inför tanken att i ett enda slag förändra tjänstestrukturen. Utbildningen för lärare för lägre årskurser (17) skall enligt ett tidigare riksdagsbeslut innehålla fördjupade studier i antingen svenska och samhällsorienterande ämnen eller matematik och naturorienterande ämnen. I Lgr 80 anges för varje stadium och inte som tidigare för varje årskurs antalet veckotimmar per ämne och kursplanernas huvudmoment. Enligt Lgr 80 skall man lokalt på skolan besluta vad som skall läsas i de olika årskurserna inom respektive stadium. Det är alltså inte lätt att definiera vilka kursmoment som generellt skall studeras i årskurs 7. Av detta följer att det inte heller är lätt att utbilda lärare för enstaka årskurs på visst stadium, t. ex. i orienteringsämnen för årskurs 7. De måste i princip utbildas för större delen av stadiet. Av universitets- och högskoleämbetets rapport till regeringen framgår att UHÄ inte funnit det möjligt att anordna utbildning i engelska för alla blivande lärare för lägre årskurser inom den beslutade tidsramen om 140 poäng. Mot denna bakgrund vill jag konstatera följande. Det kan ligga ett värde i att lärare för lägre årskurser vid skolor med låg-, mellan- och högstadium har möjlighet att i något ämne undervisa i årskurs 7 för att underlätta elevernas övergång till ett nytt stadium, t. ex. i ett färdighetsämne som svenska eller matematik. Det ligger också ett värde i att alla blivande lärare för lägre årskurser får viss utbildning i engelska inom den beslutade tidsramen om 140 poäng. För att möjliggöra en obligatorisk utbildning i engelska inom gällande tidsram krävs ett nytänkande. De fördjupade studierna för denna lärargrupp avseende årskurserna 1-7 bör med den angivna utgångspunkten avse enbart färdighetsämnena svenska, respektive matematik. När det gäller samhällsorienterande respektive naturorienterande ämnen bör de fördjupade studierna avse enbart årskurserna 1 -6 som utrymme bereds för viss utbildning i engelska för alla lärarstuderande inom den beslutade tidsramen om 140 poäng. bör uttala att regeringen bör uppdra åt UHÄ att med denna utgångspunkt se över utbildningsplanen för dessa lärare. Enligt skollagen är det en primär uppgift för skolan att bibringa eleverna goda kunskaper och färdigheter. Eleverna har rätt att ställa anspråk på en kvalitativt högtstående undervisning. En sådan kan endast förmedlas av lärare som själva har goda kunskaper i sina undervisningsämnen. Den som undervisar i högre årskurser bör i sin egen utbildning ha kommit i kontakt med ett vetenskapligt synsätt och haft tillfälle att bilda sig någon uppfattning om forskningens villkor. Goda ämneskunskaper hos lärarna är också nödvändiga för att de elevaktiva arbetsformerna i skall kunna ökas. För behörighet att undervisa i ämne på högstadium bör därför krävas studier om minst 40 poäng i ämnet. När det gäller utbildning i ämnena fysik, kemi, biologi, historia, religionskunskap, geografi och samhällskunskap är detta krav inte uppfyllt i den aviserade nya lärarutbildningen. Utbildningsplanen för denna lärargrupp bör kompletteras så att det av planen framgår att det krävs studier om minst 40 poäng i varje ämne. Vidare kan man konstatera att den planerade hårda låsningen av ämneskombinationerna för samhällsorienterande respektive naturorienterande ämnen för lärare för högre årskurser får motsatt effekt än den som avsetts, om man ser samverkansfrågorna i skolan i ett vidare perspektiv än sektorstänkandets. Det är t. ex. onödigt att i lärarutbildningen bryta de naturliga banden mellan skolämnena svenska och historia, respektive skolämnena biologi och geografi. Dessa förekommande ämneskombinationer har sin grund i en massiv erfarenhet av det pedagogiskt värdefulla i samverkan mellan just dessa ämnen. Så har exempelvis biologi och geografi på högstadiet långt flera stoffliga beröringspunkter än t. ex. biologi och fysik. Riksdagsmajoriteten gav regeringen i uppdrag att överväga om man i studiegången för lärare för högre årskurser kan byta ut studier i vissa orienteringsämnen mot alternativa ämnesstudier. Det bör vara möjligt för denna lärargrupp att kombinera ämnen med varandra på bl. a. följande sätt (siffrorna avser studieveckor): Svenska 60 Engelska 40 Franska/Tyska 40 Svenska 60 Historia 40 Religionskunskap 40 Samhällskunskap 6040 Geografi 6040 Religionskunskap 6040 Samhällskunskap 60-40 Historia 60-40 Geografi 60-401 Kemi 40 Biologi 40 Geografi 40 Teknik2 20 Matematik 40 Kemi 40 Fysik 40 Teknik2 20 60 poäng i ett av ämnena, alt. 20 poäng i ytterligare ett ämne (stödämne). 2 Teknik har inte ämneskaraktär. Det bör vara möjligt att kombinera närbesläktade ämnen med varandra på ett friare och mer flexibelt sätt än vad som tidigare förutsatts. Det viktiga är att ämnena i kombinationen har relevanta beröringspunkter, så att ämnessamverkan främjas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av utbildningsplanen för lärare för längre årskurser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av utbildningsplanen för lärare för högre årskurser i vad gäller utbildningens omfattning i de enskilda orienteringsämnena och ämneskombinationer inom angivna specialiseringar. Praktisk-estetiskt ämne 6080 och Matematik/Engelska 40-60