ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub722 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub722 av och () om ökade resurser för alkoholforskning Alkoholforskningen är ett eftersatt forskningsområde i . Detta sett mot bakgrunden av alkoholskadornas stora omfattning, dess inverkan på hälso- och sjukvården, polis- och rättsväsendet och samhällets socialsektor rent allmänt. Den eftersatta forskningen beträffande alkoholens inverkan på individ och samhälle gäller allmänt för hela , men bristen är särskilt påtaglig i den norra högskoleregionen, där det inte finns någon inrättad professur, vilket naturligtivs är hämmande både för forskning och undervisning. Vid bedriver enskilda forskare en efter resurserna ambitiös forskningsverksamhet, och denna har visat på betydande skillnader i alkoholmönstret i den norra regionen av jämfört med i de mellersta och södra delarna av vårt land. Denna redan inledda forskning behöver dock breddas, fördjupas och ytterligare utvärderas och till detta krävs ytterligare forskningsresurser. En utbyggd alkoholforskning bör i främsta hand ha inriktningen mot ett tvärvetenskapligt forskningsprogram. Innehållet i ett sådant kan t. ex. innehålla alkoholpreventionens och de alkoholpolitiska åtgärdernas inverkan på individ och samhälle. I vissa delar av är den helnyktra andelen av befolkningen relativt sett hög och jämförande samhällsstudier borde göras med detta faktum som utgångspunkt. Individernas motiv för helnykterhet och långsiktiga konsekvenser av detta är exempel på andra ännu ej utforskade områden. När alkoholforskningen senast förstärktes i genom inrättande av en professur var en stark kandidat som mottagare av denna. Den gången placerades den nya professuren på en annan universitetsort , men eftersom vådorna av en alltför kraftig alkoholkonsumtion är mycket svåra i det svenska samhället och en ökad alkoholforskning av nöden, bör en förstärkning av alkoholforskningen i första hand komma den norra högskoleregionen till del och en professur i ämnet placeras vid . En omprioritering av befintliga forskningsresurser från sektorsforskningsorganen till alkoholforskning bör därför komma till stånd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omprioritering av forskningsresurser från sektorsforskningsorganen till alkoholforskningen i den norra högskoleregionen och behovet av en professur i ämnet vid . () () 1987/88 Ub722
mot · GB02Ub723 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub723 av m. fl. (s) om förskollärarutbildning i pågår på nytt förskollärarutbildning vid högskolan i . Detta har blivit möjligt genom att i beviljats ytterligare 30 platser inom denna utbildning. Dessa platser har utlokaliserats till . I årets statsverksproposition föreslås att bl. a. i skall beviljas ytterligare 30 platser. Vi biträder detta förslag och föreslår att även dessa av i förläggs till så att det blir möjligt att även starta en första årskurs av denna utbildning vid högskolan där. Det finns flera skäl för en sådan åtgärd. Till de 30 platser som skulle besättas denna vårtermin fanns inte mindre än 211 sökande. För 163 av dessa var förskollärarutbildning förstahandsval. Utbyggnaden av barnomsorgen i regionen fortsätter. har kommunerna mycket svårt att rekrytera dagbarnvårdare och detta tillsammans med föräldrarnas allt starkare önskemål om barnomsorg på daghem gör att behovet av förskollärare ökar markant. Som tidigare gäller att rekryteringen av studerande till förskollärarutbildningen är lokal/regional. För att utbyggnaden av barnomsorgen i linje med de av fastlagda målen skall kunna fortsätta, måste kommunerna få möjlighet att lösa rekryteringsfrågorna. Ett sätt att göra detta i skulle kunna vara att fortsätta på den nu inslagna vägen och utlokalisera ytterligare 30 platser från i till högskolan i från och med . Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förskollärarutbildningen i västra . () ()
mot · GB02Ub724 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub724 av m. fl. (fp) om lärarutbildning i barnkunskap Innevarande läsår är antalet nybörjarplatser på barnavårdslärarlinjen 36, med lika fördelning mellan , och . I den nya grundskollärarlinjen skall ämnet barnkunskap förenas med svenska, religion eller biologi. Därmed kommer tjänsteunderlaget för lärare med barnkunskap att bli bättre än , eftersom barnkunskapsämnet endast omfattar få veckotimmar under en enda årskurs på högstadiet. Eftersom det är svårt schematekniskt att få en vettig tjäntgöring för barnkunskapslärare, upprätthålls ofta barnkunskapsämnet av obehöriga lärare. Trots att i den nya grundskollärarlinjen ämnet barnkunskap föreslås kombineras med ett teoretiskt ämne, införs /89 ingen barnkunskapskombination inom grundskollärarlinjen. Inte heller föreslås några intag på barnavårdslärarlinjen. Den enda utbildning för blivande barnkunskapslärare som föreslås inför /89 är 12 platser i och då inom tvåämneskombination för ämneslärare. Detta innebär, att den gamla barnavårdslärarutbildningen läggs ner utan att en ny grundskollärarutbildning med barnkunskap såsom ett av flera ämnen införs. Universiteten i och får därmed inga platser i barnkunskap för blivande grundskollärare under /89. Däremot anser regeringen att det är så viktigt att kompetensen i barnkunskap vidmakthålls vid de båda universiteten att de föreslås få vardera under anslaget D 13 Lokala och individuella linjer samt fristående kurser. Dessa medel är avsedda för kompletteringsutbildning i barnkunskap för redan verksamma grundskollärare, främst med hemkunskap. Inom tycks inte den ena handen veta vad den andra gör. Statsrådet ger och medel för kompletteringsutbildning; statrådet anser att det i första hand är låg- och mellanstadielärare, inte fack- och ämneslärare, som skall ha fort- och kompletteringsutbildning. Därför föreslår vi en överföring av . från D 13 Lokala och individuella linjer och fristående kurser till D 11 Utbildning för undervisningsyrken för att möjliggöra för och att inom grundskollärarlinjen senare grenen öka antalet platser med tolv, avsedda för en kombination vari barnkunskap ingår. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar överföra från D 13 till D 11 och därmed möjliggöra utbildning inom den nya grundskollärarlinjen, senare gren, i bl. a. barnkunskap. 1987/88 Ub724 () () ()
mot · GB02Ub726 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub726 av och () om utbyggd högskoleutbildning i inland kommun har tillbaka prioriterat kvalificerad kompetens och utbildning mycket högt. Kommunen har i många avseenden och på grund av denna gedigna tradition även blivit ett föredöme när det gäller utbildningssatsningar. Som ett led i offensiva satsningar gjorde kommunen tillsammans med kommun och i (på regeringens uppdrag) en inventering av utbildningsbehov på högskolenivå. Resultatet har inte låtit vänta på sig. Under innevarande läsår bedriver över 200 studenter sina studier i /inom ett ganska rikt utbud av kurser. pågår arbete för att etablera ett fördjupat samarbete kring samordning, planering och genomförande av högre utbildningar på gymnasial och postgymnasial nivå i inlandskommunerna . Detta arbete syftar till att en gemensam organisation för högre utbildningar skapas. Denna organisation skall ägna särskild uppmärksamhet åt högskoleutbildningar. Detta är speciellt motiverat av att behov av högre utbildningar i regionen växer gymnasieskolan reformeras och högskolans engagemang ökar på t. ex. mellaningenjörsutbildningen. Denna samverkan bör formaliseras så att ett särskilt samarbetsorgan bildas och ett gemensamt kansli upprättas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den utbyggda högskoleutbildningen i inland.
mot · GB02Ub727 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub727 av och () om praktik i syo-utbildningen har en mycket viktig funktion för att informera och råda eleverna om framtida studieval och yrkesinriktning. 1 syo-utbildningen utgör praktiken en viktig del. Enligt utbildningsplanen skall praktiken omfatta ca 20 poäng. Att i praktisk verklighet få insyn i arbetets innehåll och att få tillfälle att tillämpa sina teoretiska kunskaper är en absolut förutsättning för utbildningens kvalitet. När syo-konsulenttjänsterna förstatligades drogs praktikarvodet som staten betalade till kommunerna in. upplevs det mera som kommunernas goda vilja att ersätta handledarna för deras arbete. Intresset för att ta emot praktikanter har sjunkit, tillräckligt antal praktikplater har inte kunnat anvisas med påföljd att studerande stått helt eller delvis utan praktik på vissa avsnitt. En orsak till den uppkomna situationen kan bero på tolkningen av högskoleförordningen (2 kap. 10 §). Kommunerna säger sig inte ha skyldigheten att medverka i syo-utbildningen, medan UHÄ däremot hävdar kommunernas ansvar. Det är ett oavvisligt krav att den stipulerade praktikdelen i syo-konsulentutbildningen kan genomföras. Klarare regler måste skapas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om klarare regler för syo-utbildningens praktikdel.
mot · GB02Ub728 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub728 av och () om den framtida utvecklingen av högskolan i Vetenskapliga mål skall vägleda den högre utbildningen. Universiteten skall inte ha som främsta mål att vara utbildningsanstalter för vissa yrken utan vara institutioner för utveckling av det mänskliga vetandet. Det är nödvändigt med starka och självständiga universitet för att garantera ett tänkande och en kritik som är oberoende gentemot statsmakterna. Självfallet har dock universiteten och högskolorna stor betydelse för utvecklingen i den region de ligger. Ju högre kvalitet utbildningen har, desto viktigare blir den för regionen. Man kan urskilja huvudsakligen två olika former av utbildning inom den högre utbildningen; den forskarförberedande utbildningen och den postgymnasiala yrkesutbildningen i form av kortare linjer, ofta om 80 poäng, men också kortare kurser. Huvudansvaret för den forskningsförberedande utbildningen bör åvila universiteten och högskolorna med fasta forskningsresurser på de sex universitetsorterna och i samt högskolorna i , och . Därtill bör övervägas vilka utvecklingsmöjligheter som skall kunna ges åt de s. k. medelstora högskolorna , och . Den växande efterfrågan på utbildning och kompetens motiverar att ytterligare universitet med särskild inriktning och profil skapas. bör ge regeringen i uppdrag att se över den framtida utvecklingen för de medelstora högskolorna. har enligt vår mening mycket goda förutsättningar att utvecklas till ett självständigt universitet med egen profil och vetenskapliga mål. Trots att man inte har fasta forskningsresurser, bedrivs forskning av stor omfattning vid högskolan i . Likaså finns långtgående, framåtsyftande diskussioner och planer på utveckling av högskoleutbildningarna. En vidareutveckling av högskolan i har självfallet också stor betydelse för hela länets möjligheter att utvecklas positivt. har mycket gamla anor som utbildningsstad och uppslutningen från länet, inte minst industrin, kring högskolan är mycket stor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den framtida utvecklingen av högskolan i . () () 1987/88 Ub728
mot · GB02Ub729 · 1988-01-26 00:00:00 — av () om lokalisering av HLS till 12 olika utbildningslinjer, forskningen och den gemensamma administrationen finns nu på ett tiotal olika platser från i norr till i söder. En stor del av lokalbeståndet är i dåligt skick. Andra delar består av inhyrda lokaler till för staten oförmånliga hyreskostnader. Två utbildningar måste flytta . På Rålambshovsområdet, där den nya grundskollärarutbildningen skall inrymmas, finns inte expansionsutrymme nog i nuvarande lokaler. Dessa är dessutom hårt nedslitna och i stort behov av ombyggnad och reparation. Tomten är heller inte stor nog för att rymma hela HLS verksamhet. I en broschyr HLS - Högskolan med för många adresser framhåller skolan behovet av en samlad lokalisering i en campus. HLS pekar bl. a. på de stora extrakostnader som den nuvarande splittringen medför. Ett annat argument är att regeringens och beslut om ökad samverkan mellan lärarutbildningarna och mellan dessa och barnomsorgsutbildningarna motverkas av den nuvarande lokaliseringen. Möjligheterna att på ett rimligt sätt lösa HLS lokalproblem i är praktiskt taget obefintliga. En mindre central lokalisering framstår därför som oundviklig. Obalansen mellan de norra och södra delarna av är stor. Högskolorna är koncentrerade till och strax norr därom. Södertörnskommunerna har i flera olika sammanhang krävt omlokalisering av högskoleutbildningen. 1 finns redan en av HLS tre institutioner för förskollärarutbildning. Dit flyttar också en annan HLS-utbildning efter beslut av styrelsen för HLS, nämligen utbildning av yrkeslärare för gymnasieskolan. disponerar även lämplig tomtmark vid Östertälje station, dit en HLS-campus skulle kunna förläggas. En lokalisering till skulle främja den inomregionala balansen och skapa den bästa arbetsmiljön för de verksamma inom skolan. 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att HLS bör lokaliseras till och få en samlad lokallösning. 1987/88 Ub729
mot · GB02Ub730 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub730 av och () om förstärkt anslag för vissa linjer och kurser vid högskola Moderata samlingspartiet har i motioner angående den högre utbildningen föreslagit en utökning av anslagen för den högre utbildningen och forskningen. a. har förslag lagts om nysatsningar på de mindre högskolorna för utveckling av regionalt anpassad utbildning i samverkan med näringslivet. Vidare har en utökad ram för utrustningsanslaget föreslagits, vilket skulle möjliggöra en upprustning vid många institutioner inom universitets- och högskoleväsendet. För att ge ytterligare utrymme för att utveckla och erbjuda lokala och individuella linjer samt fristående kurser föreslås detta anslag, D13, höjt med 5 milj. kr. under kommande budgetår, varvid , , och skall prioriteras vid fördelning av denna höjning av anslaget. Vid en sådan fördelning bör högskolan i tillföras ytterligare 1,0 milj. kr. ur det ökade anslaget om totalt 5,0 milj. kr. För att höja kvaliteten anser vi att det är särskilt angeläget att öka per capita-resurserna för fristående kurser inom de samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnesområdena. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ur ett förhöjt s. k. LIE-anslag om totalt 5,0 milj. kr. tilldela högskolan i 1,0 milj. kr. utöver det i budgetpropositionen avsedda beloppet. (m) () 1 * 1987/88.
mot · GB02Ub731 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub731 av och () om journalistutbildning i Det finns starka skäl för en tredje journalisthögskoleutbildning i landet. genomförs utbildningen endast i och . Den utredning som föreligger och som är föremål för remissbehandling, Översyn av högskolans journalistutbildning, har lämnat förslag om ändrad utbildning och om att en tredje utbildningsenhet bör tillkomma. I utredningen framförs flera förslag till lokaliseringsorter och finansiering genom skilda alternativ. Ett alternativ bygger på förutsättningen av en minskning av utbildningsplatserna med vardera 10 i och . Det är nu viktigt att den nya utbildningen kommer till . Vi anser att det är av värde att bryta koncentrationen till storstäderna och decentralisera även denna utbildning. Det är också angeläget att de blivande journalisterna på så sätt får en fördjupad kunskap om de norrländska samhällslivet. Bristen på journalister i Norrlandslänen är välkänd, medan det däremot råder ett överskott framför allt i . Detta förhållande kan avhjälpas om den nya utbildningsenheten förläggs till och . Erfarenheter från andra utbildningsområden visar på en benägenhet att stanna kvar i den region, där man fått sin utbildning. Uppskattningsvis finns det ca 2 000 journalisttjänster inom massmediaföretag i . Få har genomgått högskolan. Med bristen på högskoleutbildade journalister följer att medier i norr ofta anställer icke utbildade journalister. kunde denna brist avhjälpas genom den praktiska erfarenhet inom andra yrken som dessa journalister besitter och även genom massmedias egen internutbildning. Samma möjlighet finns inte . Det finns hos allmänheten ett uttalat behov av en mer kvalificerad bevakning av komplicerade och tekniska nutidsfrågor, som i sin tur kräver specialistkunskaper. behöver en journalistutbildning och den bör förläggas till . Skälen som talar för är många: - det finns en tradition av mediaforskning och masskommunikationsforskning vid - en viss journalistutbildning på lägre nivå sker vid Strömbäcks folkhögskola i - med som bas kan erbjuda en mångfald av akademiska studieämnen som kultur, ekonomi, politik och samhälle, miljö, idrott, vård och omsorg, medicin, pedagogik m. m. En rad andra utbildningar finns inom 1987/88 Ub731 - har universitetsbibliotek och stadsbibliotek - har ett starkt kulturellt utbud av främst musikteatern-Norrlandsoperan, men även andra evenemang som kammarmusik- och jazzfestivaler. - har ett varierat utbud av olika medier i form av tidningar, radio och Vi framför även förslag om en förlängning av den nuvarande tvååriga utbildningen med . Det tidigare nämnda kravet från läsekrets och medialyssnare ställer höga krav på kompetens och objektivitet i nyhetsförmedling och samhällsbevakning. Vi anser att ett tredje år skulle medverka till att fördjupa kunskaperna. Det är ett nationellt behov att få fram specialist- och ämneskompetenta journalister. En sådan utbildning skulle kunna erbjudas i . Med det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts om en treårig journalistutbildning i . () ()
mot · GB02Ub734 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub734 av m. fl. om utbildningens inriktning vid de s. k. mindre högskolorna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A484 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningens inriktning och utformning vid de s. k. mindre högskolorna. () () () () ()
mot · GB02Ub735 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub735 om högre utbildning i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A489 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om planering för , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om planering för utbildning av senarelärare vid högskolan i .
mot · GB02Ub736 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub736 av () om högskolan i / Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A490 hemställs 1. att beslutar att högskolan i /byter namn till , 2. att beslutar att den nya grundskollärarutbildningen för tidigarelärare fr. o. m. 1989/90 skall anordnas också i , 3. att hos regeringen begär att skall utses till försöksområde för den nya yrkesinriktade utbildningen inom gymnasieskolan.
mot · GB02Ub738 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub738 av m. fl. (c) om djurförsöken inom högskolan Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo535 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om djurförsök i utbildningen, 2. att hos regeringen begär ett särskilt program för alternativa metoder inom högskolan. () ()
mot · GB02Ub739 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub739 av och () om tandläkarutbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So506 hemställs 1. att beslutar bevilja i ett årligt anslag av 1 milj. kr. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tandläkarutbildningens innehåll.
mot · GB02Ub740 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub740 av () om högskolan i / Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A493 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning och forskning vid /.
mot · GB02Ub802 · 1988-01-14 00:00:00 — av och () om högskole- och gymnasieutbildningen i Stockholmslän 1987/88 Ub802-805 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A407 föreslår vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en decentralisering av högskoleutbildningen i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gymnasieskolan i . () () 1 1987188.3 samt.
mot · GB02Ub803 · 1988-01-18 00:00:00 — 1987/88 :Ub803 av m. fl. (fp) om jämställdhetsfrågor inom utbildningsväsendet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A801 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhetsansvariga, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhetsfrågorna i lärarutbildning och lärarfortbildning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående jämställdhetsplaner på de enskilda skolorna, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enkönade grupper i bl. a. teknik och data, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ojämn könsfördelning bland forskarna, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående etappmål på pojkar i den nya vårdutbildningen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående brett program för datautbildning av kvinnor. () () () () () () () () ()
mot · GB02Ub804 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub804 av m. fl. om utbildning och forskning i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:A428 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning och forskning i . () ()
mot · GB02Ub805 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub805 av m. fl. (c) om miljö i utbildningen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Jo767 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljö i utbildningen. () (c) () () () () ()
mot · GB02Ub814 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub814 av m. fl. (fp) om vårdutbildningen m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So502 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att det tredje året på gymnasieskolans vårdlinje startar redan fr. o. m. /89, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att det tredje året på gymnasieskolans vårdlinje bör få ett innehåll i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att förtursreglerna för antagning till gymnasieskolans vårdlinje tas bort, 4. att begär att regeringen låter genomföra en försöksverksamhet med prövotid för elever på gymnasieskolans vårdlinje på sätt som i motionen anförs, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vårdutbildningars praktisk-kliniska del, 6. att hos regeringen begär förslag om utökning av platsantalet på vårdinriktad kompletteringskurs i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att starta försöksverksamhet i syfte att bredda rekryteringsunderlaget för utbildning till sjuksköterska i enlighet med förslag, 8. att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att utreda en forskarutbildning parallell med de medellånga vårdutbildningarna enligt vad som anförts i motionen, 1987/88 Ub814818 1 1987/88. 9. att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag arbeta en organisation för omvårdnadsforskningen i landet, 10. att avslår regeringens förslag om minskad antagning till vårdlärarlinjen i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () () () 1987/88 Ub814