mot · GB02Fi232 · 1988-01-26 00:00:00 — Vi vill också betona att våra förslag i fråga om den offentliga sektorn - det vi kallar den inre och den yttre reformationen - innebär en kraftig stimulans till ökad effektivitet, lägre kostnader och bättre service. Detta kan låta motsägelsefullt men enligt vår uppfattning tyder all erfarenhet på att de nya idéer som enskilda alternativ ofta bygger på leder till att nya lösningar kommer fram. Vi vill särskilt framhålla de goda erfarenheterna av mer entreprenader, mer konkurrens och fler enskilda alternativ. Till detta kommer att vi föreslår att den statliga styrningen av kommunernas verksamhet kraftigt begränsas. Det bör ske genom en sammanslagning av specialdestinerade bidrag till större poster, ungefär enligt de modeller som tillämpas i och . Det är enligt vår uppfattning först då den kommunala självstyrelsen ges en reell innebörd. Regeringen återkommer i årets finansplan med ett förslag till förändringar i skatteutjämningssystemet. Grunden för den kommunala skatteutjämningen bör vara skattekraften. Detta finns fastlagt i reglerna för det nuvarande systemet, i flera utredningar som arbetat med skatteutjämningssystemet och i riksdagsbeslut. Det sägs också i propositionen att syftet med skatteutjämningen är att utjämna de ekonomiska förutsättningarna. Dessa är självklart starkt beroende av skatteunderlagets utveckling, dvs. Hur denna har utvecklats redovisas inte i propositionen. Förslag till förändringar i skatteutjämningssystemet hade bort baseras på en sådan analys. Att så inte skett finner vi högst otillfredsställande. Det underlag som regeringen redovisar som skäl för sina förslag gäller enbart skattesatsernas utveckling. Det framgår därvid bl. a. att utdebiteringen har ökat mer i skogslänen än i andra delar av landet sedan den förra omläggningen av skatteutjämningssystemet gjordes . Det är möjligt att detta beror på utvecklingen av skattekraften, men det är också möjligt att det beror på andra faktorer, bl. a. olika ambitioner i fråga om servicenivå. Enligt vår uppfattning, som regeringen åtminstone säger sig dela, måste sådana skillnader i skattesatser accepteras som kommunen eller själv valt. Det är en viktig aspekt av den kommunala självstyrelsen. Vi kan av detta skäl inte avgöra om regeringens förslag till ändrade grundgarantier står i överensstämmelse med ovan angivna principer. Förslaget innebär en generell sänkning av grundgarantin för kommuner och landsting i södra och (med vissa undantag) och en höjning i norra . Enligt en ytlig granskning av skattekraftens utveckling länsvis förefaller denna förändring omotiverad. 11, ex. har medelskattekraften utvecklats något sämre än i riket som helhet och där föreslås ändå en sänkning av grundgarantin. Detsamma gäller och län. I alla skogslän med undantag för har skattekraften å andra sidan stigit mer än i riket som helhet. För dessa län föreslås en höjning av grundgarantin. Siffrorna över hela län innefattar emellertid stora skillnader mellan enskilda kommuner. Det finns således såvitt vi kan se enskilda kommuner vars skattekraft vuxit mer resp. vuxit mindre än genomsnittet för riket inom varje län. En möjlig förklaring till den olika utvecklingen av skattekraft resp. skattesatser skulle kunna vara att skillnader i kostnadsläge och andra opåverkbara faktorer fått en otillfredsställande behandling när nuvarande nivåer för grundgarantier bestämdes. Även detta borde ha belysts i propositionen. De brister i beslutsunderlaget som här påpekats bör avhjälpas under utskottsbehandlingen. Vid utskottets beredning av förslaget bör således kompletterande underlag infordras. Regeringens förslag innebär en omarbetning av den proposition som underkändes av . Det är mot den bakgrunden anmärkningsvärt att regeringen inte bemödat sig om att förelägga ett mer genomarbetat förslag. Regeringen konstaterar att skillnaderna i utdebitering har ökat till skogslänens nackdel. Motiveringen för den föreslagna förändringen finns sedan i följande mening: "Det finns inte anledning anta att denna utveckling beror på att standarden på servicen till medborgarna ökat så mycket mer i skogslänen än i andra delar av landet. Som framgått ovan finner vi detta antagande otillräckligt som underlag för beslut. är det angeläget att skatteutjämningssystemet nu reformeras. Betydelsefulla brister har påtalats såväl från enskilda kommuner och landsting som i skatteutjämningskommitténs betänkande (SOU 1985:61). Om det kompletterande underlag som utskottsbehandlingen bör infordra inte ger starka skäl för motsatsen är vi därför beredda att godta förslaget om ändrade grundgarantier som en provisorisk reform. Regeringen föreslår att den skattesats som får användas vid beräkningen av skatteutjämningsbidragen maximeras till viss nivå, /skr. för primärkommun, /skr. för landstingskommun och /skr. för kommuner som inte ingår i landsting. Vi delar denna uppfattning. den egna skattesatsen används innebär nämligen att skatteutjämningsbidraget ökar om kommunen höjer skatten. De kommuner och landsting som har högre skattesats bör såsom regeringen har föreslagit kompenseras genom en högre grundgaranti. Vi kan också acceptera regeringens förslag, som är detsamma som skatteutjämningskommitténs, om tillägg för stor befolkningsminskning. Likaså godtar vi de föreslagna förändringarna i fråga om hänsynstagande till åldersstruktur och social struktur. Vi avvisar däremot liksom tidigare inslaget av progressivitet i skatteutjämningsavgiften. Den progressiva delen av avgiften bör avskaffas. Det är angeläget att utvecklingen av skattekraft och skattesatser följs noga varvid konsekvenserna av de nu föreslagna förändringarna noga analyseras. Som riktlinjer för en kommande mera permanent reform vill vi upprepa vår tidigare redovisade uppfattning att effekterna av de specialdestinerade bidragen måste vägas samman med effekterna av skatteutjämningsbidragen. Merparten av statens bidrag till kommuner och landsting utgår som specialdestinerade bidrag. Dessa har en tendens att förstärka den skillnad som beror på olika skattekraft. Studier som gjorts visar att det främst är kommuner med hög skattekraft som har finansiella förutsättningar att utnyttja de specialdestinerade bidragen. Det kan således hävdas att de specialdestinerade bidragen motverkar det syfte som ligger bakom skatteutjämningsbidragen, nämligen att utjämna för skillnader i skattekraft. Dessutom är de specialdestinerade bidragen i allmänhet förknippade med en lång rad detaljregleringar och omfattande administration. Detta leder till betydande stelhet och ineffektivitet i resursutnyttjandet i kommunsektorn. anser att principen om självstyrelse och demokrati måste innebära att invånarna i enskilda kommuner och landsting själva får bestämma omfattningen och inriktningen av servicen. Bidragssystemet bör därför utformas så att det främjar förverkligandet av denna princip. Detta borges regeringen till känna. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordats i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av stabila spelregler, 4. att godkänner de allmänna riktlinjer för kommunernas ekonomi som förordats i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt reformering av skatteutjämningssystemet och utformningen av de specialdestinerade statsbidragen. 6. att till Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för /89 anvisar ett förslagsanslag av 440 milj. 7. att avslår förslaget om Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala garantibeskattningen m. m., 8. att anslår ytterligare 300 milj. kr. i extra skatteutjämningsbidrag för /89, 9. att upphäver lagen om särskild skatteutjämningsavgift, [att under tionde huvudtiteln på anslaget B 4 Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag anvisar ett förslagsanslag om 2432824000.'] [att beslutar reducera schablonavdraget vid inkomstbeskattningen från . 1987/88: A266 1987/88: Sk477 () () () ()