ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Fi418 · 1988-01-26 00:00:00 — Det är en attityd som arbetsgivaren generellt bör inta mot anställda som vill bryta sig loss men ändå fortsätta med samma verksamhet. Situationer av denna typ är mycket vanliga i näringslivet, särskilt i de unga företagen i tjänstesektorn. Där är erfarenheten att en generös attityd mot avhoppare som vill finnas kvar i moderbolagets närhet ofta lönar sig. Om den nya driftformen upplevs positiv för de individer som vill starta eget har den säkert positiva effekter också för den gamla arbetsgivaren. Det viktigaste med förslagen i denna motion är inte att de ökar förutsättningarna att nå bättre balans i samhällsekonomin, även om det är viktigt nog. Det viktigaste är att de ger alla oss medborgare en större känsla av att vi har möjlighet att påverka våra egna liv, att vi får fatta flera viktiga beslut själva. Förslagen skapar förutsättningar för att den samhällsservice som i huvudsak varit monopoliserad av stat och kommun skall förnyas och utvecklas så att Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att ansluter sig till huvudlinjerna i det handlingsprogram för högre kvalitet och större effektivitet inom den offentliga sektorn som presenteras i motionen, 2. att hos regeringen begär en samlad översyn av förutsättningarna att effektivisera den offentliga sektorn genom samverkan med privata företag, [att hos regeringen begär förslag till ändringar i statsbidragsreglerna så att det blir möjligt med privata daghem1 ], [att hos regeringen begär en strategi för utförsäljning av statliga företag2], 3. att hos regeringen begär att försöksverksamhet med s. k. servicekuponger (vouchers) genomförs på något område, 4. att begär att regeringen utfärdar en för statliga myndigheter gällande generell bestämmelse att all verksamhet som kan bedrivas på entreprenad skall bli föremål för offertförfarande. den blir mer varierad, flexibel och anpassad till olika människors skiftande och individuella behov. De ekonomiska effekterna av förslagen skall inte underskattas. skulle ett program av detta slag kunna minska de statliga och kommunala utgifterna med flera miljarder, kanske . Tillsammans med de nödvändiga åtgärderna för att bättre tillvarata den offentliganställda personalens förmåga och idérikedom, lägger ett program av detta slag grunden till mer välfärd, frihet och rättvisa i framtidens . ' 1987/88: So640 2 1987/88: N324
mot · GB02Fi419 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi419 om begränsad uppgiftsskyldighet för företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: N330 hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en begränsning av företagens uppgiftsskyldighet.
mot · GB02Fi420 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi420 av m. fl. (fp) om anslaget till Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88: N336 hemställs att beslutar minska anslag B6. , Statistik, register och prognoser med 2 milj. kr. för /89. () (fp)
mot · GB02Fi501 · 1988-01-13 00:00:00 — o inrättande av en kommunombudsman (JO) motsvarande landstingens förtroendenämnder, dit medborgarna kan vända sig med frågor och klagomål, o en mer positiv attityd från regeringen vad gäller kommundelningar, 0 förenklingar för kommuner som vill anordna lokala folkomröstningar. 1 skilda motioner behandlar dessa frågor ytterligare. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om äldres och handikappades rätt att välja service,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om starkare konsumentinflytande i offentlig sektor, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökad anbudsupphandling, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om mervärdeskatteregler vid entreprenader,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en översyn av de problem som är förknippade med att offentliga organ också driver kommersiell verksamhet,3] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett utvecklingsprogram för ett ökat inslag av målstyrning i offentlig verksamhet. 1 1987/88:So204. 2 1987/88:Sk505. 3 1987/88:N207. 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om behovet av statistik och forskning om jämförel- Fi501 ser mellan privata och offentliga producenter m. m., [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den offentliga personalpolitiken m. m.4] 4 1987/88: A601. () () () ()
mot · GB02Fi502 · 1988-01-13 00:00:00 — av () om upphandlingen av uniformer 1987/88 Fi502 504 självförsörjningsgrad av textilier bör öka och försvaret, SJ och polisen bör åläggas att köpa svensktillverkade uniformer även om de skulle ställa sig dyrare än utländska alternativ. Svensk textilindustri behöver ha stöd från landets stora beställare för att långsiktigt kunna utveckla en stark och expansiv tillverkningsindustri. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att sysselsättningen i svensk tekoindustri samt kvalitetskrav skall vara avgörande framför priset vid upphandlingen av uniformspersedlar i försvaret, polisväsendet och myndighetskontrollerade företag. 1 1987/88.
mot · GB02Fi503 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi503 av och () om en översyn av upphandlingsförordningen En översyn bör göras av upphandlingsförordningen för att möjliggöra att offentlig upphandling kan utnyttjas som styrmedel i arbetsmarknads- och regionalpolitiken. När arbetsmarknadspolitiska åtgärder sätts in i en region för att motverka arbetslösheten händer det ofta att det inte blir den aktuella regionens egen arbetskraft som tas till vara eller den egna ortens entreprenörer och maskiner. Anbud läggs in på arbetet i fråga och uppdraget kan gå till entreprenörer från andra delar av landet. Exemplen från är många där entreprenörer från andra län fått arbete men där den aktuella ortens entreprenörer stått utan arbete för sina maskiner. Därmed förfelar det arbetsmarknadspolitiska stödet sin uppgift. Uppgiften är att skapa sysselsättning i den ort som fått stödet och att ta till vara arbetskraften just där. Det ligger självfallet på myndigheternas ansvar att uppfylla de mål för regionalpolitiken som fastlagts av regering och riksdag och inte bidraga till att ytterligare öka den regionala obalansen. Av proposition 1973:73 framgår att myndigheterna bör medverka till att en ökad del av upphandlingen sker hos företag i de fyra nordligaste länen. Det är märkligt att regeringen inte gör en översyn över vilka län som skulle behöva denna ökade upphandling. Man bara låter det gå utan hänsyn till utvecklingen. Man undantar det femte Norrlandslänet, , utan att ha insikten att det är det län som i mer än andra behöver stöd. har upplevt den mest ogynnsamma utvecklingen i landet när det gäller arbetslösheten . Utdrag ur länsarbetsnämndens rapport bifogas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär översyn av upphandlingsförordningen enligt motionens intentioner, 2. att hos regeringen begär att samtliga Norrlandslän får en ökad del av upphandlingen, således även . I det följande görs en kortfattad jämförelse mellan , övriga Norrlandslän, två Bergslagslän samt som alla förekommit i den aktuella debatten angående för-tärkt sysselsättningspoli tiskt stöd. LÄN HAR UPPLEVT DEN MEST OGYNNSAMMA UTVECKLINGEN AV ARBETSLÖSHETEN UNDER 80TALET SOM HELHET I likhet med de flesta övriga län i landet har arbetslösheten sjunkit i . Men som helhet har upplevt den mest ogynnsamma utvecklingen jämfört med andra län präglade av regional obalans. har haft den största ökningen av antalet arbetslösa ökade arbetslösheten klart mest i bland de jämförda länen, ökningen uppgick till 851 fler arbetslösa eller + 17,57. . I uppgick ökningen till endast 246 eller + 5,7X, och i fanns 91 fler arbetslösa 1987 än 1980 vilket är en ökning med + 4,07.. I , , , Västernorr 1 and och Norr botten har arbetslösheten minskat . I fanns hela 1 906 färre arbetslösa nov/jämfört med 1980, vilket är en miskning med hela - 20,9V.. Detta är inte minst ett resultat av de stora insatser med långsiktig verkan som satts in i . Förändring av antalet Arbetslösa nov/jämfört med nov/i X, W, Y, Z, AC, BD, K och U län.
mot · GB02Fi505 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi505 om statlig konsult- och uppdragsverksamhet 1987/88 Fi505 508 Från framför allt har understrukits vikten av att gynnsamma villkor skapas för nyföretagande och utveckling i de små företagen. Småföretagsamheten har en strategisk betydelse i en offensiv industri- och sysselsättningspolitik. Småföretagarna, inklusive egenföretagarna, har en särskild betydelse när det gäller att vända den nuvarande koncentrationsutvecklingen i samhället och skapa en bättre balans såväl inom som mellan regioner. Produktionsförutsättningar i form av mänskligt kunnande skall tas tillvara i hela landet. På områden där småföretag och egenföretag utgör bra alternativ för konsult- och serviceverksamhet dyker då och då upp konkurrerande verksamhet med statliga företag och myndigheter som huvudmän. Det finns flera skäl att vara starkt kritisk till sådan verksamhet. Det lilla företaget är smidigt, kan anpassa sig och utgör ingen monopolrisk. Verksamheten kan inte tillföras några ekonomiska resurser från annan verksamhet än det inom det egna företaget. Risken för jäv i statlig företags- och myndighetsverksamhet är uppenbar, inte minst gäller det myndigheter som går ut och säljer tjänster och utövar myndighetsuppgifter på samma område. Serviceinriktningen i statlig verksamhet får inte överdrivas och absolut inte användas för att få inkomster i stället för ordinarie anslagsväg. Som exempel på verksamheter som åsyftas kan nämnas följande: konsultverksamhet inom ADB-säkerhetsområdet. En verksamhet som skall avvecklas därför att de affärsmässiga förutsättningarna för en fortsatt uppdragsverksamhet saknas. Lantmäteriets fastighetsvärderingar och besiktningsverksamhet. När det gäller denna verksamhet åberopas starka sociala skäl för att genomföra densamma. För egen del vill jag understryka att det sociala ansvaret för den grupp arbetstagare som berörs måste lösas utan att konkurrensen snedvrids. Ett antal entreprenörer har växt upp efter det att AMS-verksamheten inom skogsvården upphörde. Deras företagsamhet bör inte äventyras av offentlig verksamhet. Vidare får inte förväntningar skapas på att erhålla subventionerad skogsvårdsservice som leder till passivitet i skogsbruket. Det torde finnas ett antal ytterligare exempel att redovisa där konkurrens uppstår mellan statligt stödd konsult- och uppdragsverksamhet och småföretag. En utredning bör inventera omfattningen av denna verksamhet och 1 1987/88. 3 sami Nr Fi505 508 bedöma värde och kostnadstäckning i verksamheten och föreslå avveckling Mot. av sådan verksamhet som kan skötas av enskilda småföretag. I den storska- Fi505 liga statliga verksamheten är en sådan utveckling på gång genom att monopolområden inom exempelvis bryts upp. är ett annat exempel där en rad verksamheter kan överlämnas till andra företag. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning av den statliga konsult- och uppdragsverksamheten.
mot · GB02Fi508 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi508 av m. fl. om översyn av reglerna för offentlig upphandling Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:U539 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att upphandlingsförordningen bör ändras enligt vad som anförts i motionen. () () ()
mot · GB02Fi601 · 1988-01-19 00:00:00 — 1987/88 :Fi601 av och () om bosättningslånen 1987/88 Fi601-603 I anslutning till årets budget redovisar regeringen 100 punkter för ungdomen. En viktig del av denna ungdomssatsning är bostadsfrågan med bl. a. ett särskilt ungdomsbostadsstöd till kommunerna. Vi har , när den borgerliga regeringen avskaffade bosättningslånet för ungdomar, som funnits , hävdat att det borde återinföras. Bosättningslånet var en garanti för lån till unga människor som ännu inte kunnat skaffa sig bankkontakter eller ägodelar som säkerhet för lån. De var också ett uttryck för att samhället hade tilltro också till ungdomar utan rika föräldrar som kunde gå i borgen för sina barn. Det är angeläget att samhället underlättar och ger stöd vid familjebildning. Ett sätt är att möjliggöra för resurssvaga grupper att få långsiktiga krediter för att klara sin bosättning. Det ger förutsättningar för att skapa goda hemmiljöer och bra levnadsvillkor. I förra årets riksdagsbehandling hänvisade utskottet (FiU 1986/87:24) till systemet med bostadslån men noterade också att ungdomar som är i särskilt behov av stöd kan hamna vid sidan av systemet. En noggrann uppföljning rekommenderades. Vi vill understryka att många ungdomar saknar fast inkomst och därmed har begränsade möjligheter att vara med i bosparande eller på annat sätt spara till sin bosättning. Det är angeläget att dessa ungdomar kan få stöd av samhället. 1 när ungdomars möjligheter att sätta bo äventyras av såväl bristen på bostäder som dyra boendekostnader och när dyra kreditköp knäcker mångas ekonomi anser vi det ytterligare angeläget att samhället ställer upp med lån till bosättningen. Det är en utgift som i princip inte kostar någonting eftersom förlusterna inskränkt sig till . En ny och förenklad form av bosättningslån bör därför återinföras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bosättningslån. () () 1 1987/88.
mot · GB02Fi602 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi602 av och () om återinförande av statligt bosättningslån har den ekonomiska utvecklingen i gjort stora framsteg. Detta har påverkat välståndet positivt för hela nationen. har fått stå modell för många andra länder, exempelvis i arbetsmarknadsfrågor, vår sociala omsorg och u-hjälp. Vi har kommit en bit på vägen mot ett jämlikare samhälle, men fortfarande återstår mycket när det gäller att stödja svaga grupper i vårt samhälle. fanns det möjlighet för unga och nybildade familjer att få statligt bosättningslån. Denna möjlighet upphörde . Fördelen med detta bosättningslån var att det var ett lån med låg ränta och lång amorteringstid. Alternativet för dessa grupper är banklån, olika slags medlemslån, kontokortskrediter och inte minst den s. k. grå lånemarknaden. Dessa lån är mycket kostsamma för människor med redan ansträngd ekonomi. Vi menar att för dessa grupper behövs ett statligt bosättningslån, där man anpassar lånets storlek till en realistisk kostnad för anskaffande av basinventarier till ett hem i dagens . Enligt vår uppfattning måste lånets längd, ränte- och eventuellt viss amorteringsfrihet anpassas till de sökande, så att dessa ges möjlighet till en god start i vårt samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återinförande av statligt bosättningslån.
mot · GB02Fi604 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :Fi604 av m. fl. (s) om vidgade uppgifter för spardelegationen Att vara konsument är svårt. Utbudet av varor och kampen om konsumenterna och ökade marknadsandelar har aldrig varit större. För att konsumenterna skall kunna göra ett bra val fordras kunskaper. Dagens unga hushåll har fått för lite undervisning i hushållsekonomi och matlagning. Dessa kunskaper förs inte heller vidare genom tradition pä samma sätt som förr i familjen, eftersom de flesta vuxna förvärvsarbetar. Dessutom är det så att många inte har några kunskaper att föra vidare inom området. Detta påverkar de unga familjernas ekonomi. De resurssvaga konsumenterna finns till stor del bland de unga familjerna. Livsmedelshandeln har produktutvecklat och satsar mycket på heloch halvfabrikat, som är dyra i inköp. Konsumenten saknar kunskap om alternativen och kan inte utnyttja de nyttigare och billigare råvarorna. Inte heller massmedia som koncentrerat sig på trender som t. ex. lyxmat, mat från främmande länder och naturligtvis bantning, är till någon hjälp för en ung konsument med bristande kunskap. En annan svår bit för unga konsumenter är den personliga ekonomin och hushållsekonomin. Att kunna analysera behov och kvalitet för att till slut kunna välja lämplig vara och finansieringsform är som att ta sig fram i en djungel och det är svårt för den enskilde konsumenten att hitta rätt. Kontoföretagen och bankerna överöser oss med tillsynes förmånliga erbjudanden. Innan konsumenterna har fått klart för sig hur kreditmarknaden ser ut sitter de ofta fast med stora skulder som det är svårt att komma ifrån. Ett bra sätt att ge de unga konsumenterna större kunskaper om matlagning och hushållsekonomi är utbildning. Kommunernas konsumentverksamhet och studieförbunden kan i samverkan starta projekt som syftar till att öka konsumenternas kunskaper och att stärka - inte minst de unga hushållens ställning. Projekten måste vara praktiskt inriktade och vända sig till konsumenter som inte tar egna initiativ för att skaffa sig ökade kunskaper. Uppsökande verksamhet och samarbete med fackföreningar för att nå ut är viktigt. Bättre kunskaper i hushållsekonomi skulle mer än några andra åtgärder skapa förutsättningar för ett ökat hushållssparande. Därför bör spardelega- 1 1 1987/88. tionen få vidgade direktiv, så att den även kan ge stöd till projekt som ökar Mot. hushållens förutsättningar att bättre hantera sin ekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade befogenheter för spardelegationen att stödja hushållsekonomiska projekt. () () () ()
mot · GB02Fi605 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi605 av m. fl. (fp) om stimulans av ungdomens bosparande Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Bo424 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattefrihet m. m. för ungdomars bosparande. () () () () () () () () 1 * 1987188.3 sami.
mot · GB02Fi606 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi606 av m. fl. (m) om bosparande för ungdomar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Bo249 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bosparande för ungdomar. Per () () Per Stenmarck (m)
mot · GB02Fi609 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi609 av och () om etableringskonto för start av småföretag Det fria och enskilt ägda näringslivet har lagt grunden till välståndet i vårt land. Dessa företag har inte bara skapat sysselsättning för hundratusentals människor, de har också gett stora exportinkomster genom att produkter med hög kvalitet kunnat avsättas på världsmarknaden. För att näringslivet även skall kunna spela samma avgörande roll i välståndsutvecklingen krävs att det får arbeta under goda betingelser. Byråkratiska hinder måste avlägsnas och skattesystemet måste utformas så att det stimulerar till expansion och utveckling. Ny företagandet intar en nyckelposition i näringspolitiken. De stora och väletablerade företagen har alla startat från en låg nivå med få anställda. Svårigheterna att starta och driva företag är emellertid många. Åtskilliga små nystartade företag klarar inte den första svåra tiden, utan går i konkurs. Orsakerna härtill kan vara flera. Betungande skatter och avgifter, snårig lagstiftning, ogenomtränglig byråkrati och bristande kunskaper inom företagsområdet kan vara möjliga förklaringar till svårigheterna. Inte så sällan startas ett företag av en person som vill förverkliga en idé eller uppfinning som han har. Att man har idéer och är uppfinnare betyder inte att man automatiskt är en god företagsledare. Det stöd som utvecklingsfonderna och kommunernas näringslivssekreterare ger dessa uppfinnare är till god hjälp, men insatserna bör ytterligare intensifieras. En annan betydelsefull faktor vid nyetablering är på vilket sätt startkapitalet skapas. Kapitalbehovet vid igångsättning är ofta stort. Även om kreditgivare kan ställa erforderligt kapital till förfogande, är ränte- och kapitaltjänstkostnaderna tunga poster för ett nyetablerat företag, beroende på att måste lånas. Med nuvarande regler är det i praktiken omöjligt att bygga upp ett eget startkapital. Det är därför angeläget att ett system skapas där andelen eget kapital utgör en betydande del av startkapitalet. Ett etableringskonto för enskild person bör införas där ett skattefritt sparande tillåts, under förutsättning att det används till företagsetablering. Vid ett uttag för annat ändamål sker naturligtvis beskattning i vanlig ordning. Ett sparsystem av denna art skulle på ett naturligt sätt stimulera intresset för nyföretagande, bringa ner andelen lånat kapital och öka sparandet. Viktigt är också att företagaren under ett eller efter starten, innan inkomsterna från verksamheten blivit tillräckligt stora, kan få nyttja etableringskontot för lön åt sig själv. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av etableringskonto vid start av småföretag. () () 1987/88 Fi609
mot · GB02Fi610 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi610 av m. fl. (c, m, fp) om införande av s. k. nyetableringskonton Ett positivt sätt att stärka den svenska ekonomin är att intressera fler medborgare att starta egna företag. På olika sätt försöker samhället också stötta en sådan verksamhet bl. a. genom utvecklingsfonder, högskolor m. m. Någon brist på idéer finns inte. Men det kanske svåraste problemet att lösa, när idén till ett nytt företag väl är kläckt, är kapitalfrågan. Det kan ofta vara så stort att det inte går att få fram från de personer som är initiativtagare till projektet. Enligt uppgifter från , en sammanslutning för personer som arbetar med företagsutveckling och finansiering saknar nyföretagandet . Kapitalbristen gör att går miste om flera hundra nya företag . För att tillvarata den unika företagareförmågan som landet besitter bör särskilda stimulansåtgärder riktas mot dem som vill starta företag. Detta bör främst ske genom införandet av ett skattesystem som gör det möjligt att bygga upp ett privat kapital som kan användas för investeringar i nystartade företag. Att ändra dagens skattesystem dithän kan emellertid ta . Därför bör medborgarna ges möjlighet att göra avdragsgilla avsättningar till nyföretagsfonder. Sådana fonder bör kunna få tas i bruk inom och göra det möjligt för innehavaren att starta ett företag. Skulle så inte ske skall fonden återföras till beskattning. Möjligheterna till avsättningar till nyetableringskonton skulle också minska riskerna av konkurser för nystartade företag. Ett av skälen till dessa nyföretagskonkurser är just att företagen startar med ett för litet eget kapital. En kraftigt bidragande orsak till detta anses dagens skattesystem vara. Av konkursstatistiken framgår också att antalet konkurser är i stigande och det är främst små nystartade företag som går omkull. Med nyetableringskonton skulle de blivande företagarna ges en möjlighet att få ihop ett eget kapital som det eljest skulle varit svårt att uppnå. Vi finner det naturligt att hos regeringen hemställer om en utredning att införa s. k. nyetableringskonton. Visserligen är frågan föremål för vissa överväganden inom företagsskattekommittén men kommitténs utredningsuppdrag är mycket omfattande och någon garanti för att något förslag kommer därifrån finns inte. Frågan överlämnades till kommittén och något förslag har ännu inte lagts fram. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning med syfte att utreda frågan om införandet av s. k. nyetableringskonton i enlighet med vad i motionen anförts. () () 1987/88 Fi610