mot · GB02A484 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A484 av m. fl. (m) om regionalpolitik för utveckling Regionalpolitiken har i viktiga avseenden misslyckats. Regionala obalanser kan inte undanröjas genom enkla politiska beslut eller fler och större regionalpolitiska paket. En fungerande regionalpolitik kräver förståelse för de bakomliggande orsakerna till att olika regioner utvecklas olika. Endast genom ökad tillväxt i näringslivet blir det möjligt att skapa arbete och utveckling i alla delar av landet. Det kräver sänkt skattetryck, fasta spelregler, en aktiv medverkan i Europasamarbetet samt färre offentliga servicemonopol. Näringslivets utveckling i de mest avlägset belägna delarna av landet förutsätter också att företagen till en del kompenseras för sina högre kostnader. Det görs bäst genom sänkta arbetsgivaravgifter. Vi föreslår därför sådana sänkningar i stödområdena A och B. Transportstöd är ett annat förslag som motverkar de höga fraktkostnaderna i delar av landet. Regeringens stora satsningar på lokaliseringsstöd till vinstgivande storföretag på bekostnad av utrymmet för mindre företag och nyföretagande bör inte fortsätta. En större del av de regionalpolitiska anslagen bör handläggas av länsstyrelserna. De nuvarande lokaliseringsbidragen bör ersättas av s. k. riskgarantilån, som uppföljningen av resultaten förbättras. Det är viktigt att det också finns en befolkning på landsbygden samt i våra skärgårds- och kusttrakter. I motionen redovisar vi åtgärder som underlättar situationen för landsbygdsbefolkningen. Det finns ingen motsättning mellan tillväxt i våra storstadsområden och i övriga delar av vårt land. Med en riktig politik kan som helhet dra nytta av att ny teknik och nya arbetsformer utvecklas. Under historiens gång har ekonomiska, politiska och värderingsmässiga förändringar förorsakat näringsstrukturella och befolkningsmässiga konsekvenser. Dessa har accepterats av allmänhet och beslutsfattare efter hand som de mer långsiktiga positiva effekterna blivit uppenbara. Alltför ofta har dock politiska beslutsfattare försökt motverka förändringarna. Den ovisshet och otrygghet som stora samhällsomdaningar alltid föder bland enskilda människor har använts som argument för deras handlande. Det har alltför ofta fördröjt en utveckling som i realiteten visat sig vara Mot. 1987/88 positiv för samhället och den enskilde. En framgångsrik strategi som syftar till att minska de regionala effekterna av näringslivets förändringar fordrar först att orsakerna till förändringarna klarläggs. Politiken inom ett område kan medföra konsekvenser för den regionala balansen. Därför måste man kritiskt granska politikens utformning på många olika områden. Det är ett synsätt som nästan helt saknats i regionalpolitiken. Ett annat perspektiv som försummats är marknadsekonomins grundläggande betydelse för utveckling och regional tillväxt. Skall näringslivet i kunna utvecklas positivt krävs ett gott näringslivsklimat som stärker marknadsekonomin och främjar kreativiteten hos enskilda individer. 3 Socialdemokratisk syn på regionalpolitik Regeringens regionalpolitiska misslyckande är besvärande för socialdemokraterna. Trots goda konjunkturer, rekorddevalveringen och många stora regionala paket syns inga resultat. De traditionella metoderna tycks inte fungera. I olika delar av vårt land har enskilda individer, företag och kommunala företrädare, även egna partibröder, förlorat tilltron till regeringens förmåga att främja utveckling. sade riksdagsflertalet klart nej till industriministerns 300-miljonerspaket. krävde en mer sammanhängande politik inriktad bl. a. på långsiktig uppbyggnad av infrastruktur. De kraven har regeringen inte levt upp till. Den förmår inte koppla loss från socialismens traditionella styrningstänkande. Regeringens politik förmår inte utnyttja den viktiga tillväxtresurs som finns i individuell skaparlust och kreativitet. Regeringens politik präglas av en mängd "åtgärder och paket, till synes vidtagna utan krav på samordning. Regeringen betalar dyrt för ett fåtal arbetstillfällen i lönsamma storföretag som inte borde behöva skattepengar för att utvecklas. flyttar regeringen runt hundratals statligt anställda till nya orter utan att ha en aning om konsekvenserna för vare sig enskilda eller verksamheten som sådan. Att flytta "gamla jobb" kan inte ersätta frånvaron av en politik som förmår skapa nya. 4 Regionalpolitik i ett större sammanhang Det är viktigt att betrakta förhållandena i ur olika geografiska perspektiv. Det globala perspektivet handlar om roll i världen och hur skall kunna stärka och hävda sin ekonomiska och kulturella position visavi omvärlden. Det europeiska perspektivet som rör roll i ekonomiska och kulturella gemenskap och som bl. a. innefattar hur vårt land skall kunna samverka och konkurrera med andra länder inom ramen för ett växande europeiskt samarbete. Det nationella perspektivet rör regional utveckling och måste innefatta hur vi skall skapa långsiktiga förutsättningar för regioner att utvecklas på ett positivt sätt. Det inomregionala perspektivet rör balansen inom en region. 4.1 Den centraliserande statsmakten är mera centraliserat . Trots att decentralisering har varit ett vanligen förekommande uttryck i politiken har utvecklingen drivits i motsatt riktning. Den socialistiska ideologin med krav på likformighet kräver standardiserade lösningar. Därigenom kan makt och inflytande i samhället centraliseras. Ett av resultaten är en kraftig tillväxt av den offentliga sektorn. De offentliga utgifternas andel av BNP uppgick till nu är den . Det har inneburit att allt fler avgörande ekonomiska beslut fattas av ett fåtal personer i departement och riksdag. Successivt har det offentliga inflytandet över individer och företag ökat. Företag och kommuner styrs av lagar och bestämmelser som oftast förskjuter makten till . Enskilda lagar har ofta förefallit motiverade och relativt harmlösa. Det sammanlagda resultatet har emellertid blivit svåröverskådliga lagkomplex, vilkas centraliserande konsekvenser endast ett fåtal experter kan överblicka. Den centraliserande effekten förstärks också av de stora organisationerna som strävar efter likformiga lösningar. För att styra eller stimulera kommuner och landsting har det skapats ett stort antal s. k. specialdestinerade statsbidrag. Staten delar ut stora bidrag till kommunerna om dessa utformar service m. m. på det sätt som staten vill. I realiteten har kommunernas självstyre därmed kraftigt reducerats. Socialdemokraternas ambition har varit att kommuner skall se likartade ut oavsett om det är eller , om det är eller . En annan centraliserande effekt av statens bidragsgivning är att befolkningen i små kommuner betalar in mera i skatter och avgifter till staten än vad som återgår i form av statsbidrag. Invånarna i de små glesbygdskommunerna kan sägas betala för den offentliga sektorns tillväxt i storstäderna. får t. ex. statliga bidrag till barnomsorgen som motsvarar . per barn i staden medan kommun däremot bara får . I kommun betalade arbetsgivarna och egenföretagarna 1986 genom barnomsorgsavgiften på av lönesumman in 3,7 milj. kr. till staten medan statsbidraget till kommunen var 2,6 milj. kr. I betalades det in 817 milj. kr. medan staden fick 1100 milj. kr. Liknande förhållanden gäller i stora delar av landet. Bostadsfinansieringssystemet är ett annat exempel på hur medel omfördelas från skogslän till storstäder. Reglerna för verksamheten inom den offentliga sektorn t. ex. sjukvården och barnomsorgen är utformade så att verksamheten måste utföras i offentlig regi. Därför ser vi sällan några privata alternativ utanför storstäderna. I stället är det storskaliga lösningar som tillämpas. Även små offentliga sjukvårdsenheter blir dyra, eftersom de förväntas se ut och arbeta som stora sjukvårdsenheter. När socialdemokraterna genomdrev Dagmarreformen hävdade de att den skulle gynna glesbygdslän så blev det inte. Däremot utsträcktes politikernas makt över sjukvårdssektorn. 4.2 Storstäder och regionala tillväxtcentra Mot. rTV . . A484 Tillväxten i storstadsregionerna är inte ett hot mot utvecklingen i andra regioner, utan snarare en förutsättning. Tillväxten i områden som , och västra innebär inte att all befolkning och alla företag kommer att koncentreras dit . Den mycket avancerade teknikutveckling som sker i storstadsområdena utgör i själva verket förutsättningen för att vi i skall kunna utveckla framtidens arbetsinstrument. Dessa ger radikalt ändrade förutsättningar för decentralisering av produktion och service. Detta gagnar långsiktigt våra möjligheter att skapa en balanserad regional utveckling. Flera av de mellanstora städerna uppvisar en dynamisk tillväxt. Det är en viktig positiv faktor för mera avlägset belägna delar av landet om de större städerna i dessa regioner utvecklas. Genom att näringslivet i mellanstora städer utvecklas växer en servicestruktur upp som hjälper även företagen i dess omland. Utvecklingen i vårt land framställs ofta i överdramatiserad form. Befolkningsökningen påstås ibland vara helt koncentrerad till landets storstadsregioner. I figur 1 kan man se att detta inte är riktigt. Visserligen finns det en folkökning i storstadsregionerna, men även i andra delar av finns det kommuner med ökande folkmängd. avfolkas mindre 1987 än 1986. De flesta norrlandskommuner har fortfarande folkminskning. Det är bara runt , och kommunerna har folkökning. Ett tiotal kommuner med /i centrum har folkökning. I har de flesta kommunerna folkökning utom i , östra och området mellan och norska gränsen. FOLKÖKNING I PROCENT AV FOLKMÄNGDEN -1,0 -0,5 -0,5 -0,0 (Källa SCB) I ett historiskt perspektiv är folkökning i storstadsregionerna ingen ny Mot. företeelse - tillhör den kraftiga storstadstillväxten tidigare decen- A484 nier, vilket visas i figur 2. (Källa SIND) ökade befolkning med ca 2 miljoner invånare 1,2 miljoner av ökningen skedde i storstadslänen. Skogslänens befolkning ökade med ca 100000 personer. Befolkningsförändringarnas storlek är inte heller så stora som de ofta framställs. I tabell 1 ser man tydligt att de årliga befolkningsförändringarna i länen inte varit dramatiska - snarare rör det sig om relativt små förändringar. Befolkningsförändringar 1971 -1985 -0,2 -0,5 -0,1 -0,4 -0,4 -0,3 -0,6 -0,7 -0,1 -0,5 -0,2 -0,5 -0,1 -0,2 -0,4 -0,1 -0,4 -2,4 -1,0 -0,4 -0,8 -0,2 -0,1 -0,9 -0,4 -0,5 -0,4 -0,2 -0,9 -1,0 -1,1 -0,6 -0,2 -0,4 -0,2 -1,0 -0,3 -0,8 -1,2 -0,2 -0,6 -0,6 -0,2 -0,2 -0,4 -0,1 -1,0 -1,4 (Källa SIND) Det är viktigt att man betraktar de demografiska delmängderna och inte bara ser på totalsiffrorna. I vissa län är födelsetalen mera utslagsgivande än flyttströmmarna. ökade födelsetalen i landet till den högsta nivån . Födelseöverskottet var dock negativt, dvs. en s. k. naturlig folkminskning, i Bergslagslänen, nedre samt i och län. Detta skulle kunna bero på en kraftig utflyttning av ungdom och familjer i barnafödande ålder, men som visas i figur 3 förefaller yngre personers flyttningsbenägenhet generellt ha minskat . Flyttning efter ålder 1970 och 1984 En annan anledning til! befolkningstillväxten i storstadslänen är invand- Mot. var invandringsöverskottet i ca 4344 A484 placerar flyktingar i kommuner över hela landet samtliga län uppvisar stora positiva tal för utrikes omflyttning. ökade antalet som placerades i och detta döljer därför till en del utflyttningen från dessa län. Många av flyktingarna önskar emellertid bo i storstadsregionerna och flyttar till dessa. En del av dem som flyttar inom landet är därför invandrare som ännu inte etablerat sig ordentligt i landet. När man tar hänsyn till ovan relaterade faktorer framstår de regionala balansproblemen som något mindre alarmerande. Likväl är de allvarliga. Särskilt i delar av inlandet är de demografiska problemen besvärliga. Många orter har en oroväckande skev befolkningsstruktur. hade några kommuner en mycket kraftig folkminskning på av befolkningen. Det underliggande problemet - den dåliga tillväxten - illustreras väl av läget på arbetsmarknaden. Den verkliga arbetslösheten ligger betydligt högre i de nordliga skogslänen än i övriga län. Det är anmärkningsvärt att en stor del av den verkliga arbetslösheten döljs av förtidspensioneringar. Yrkesstrukturen i de nordliga länen kan givetvis till en del bidra till det höga antalet förtidspensionerade, men det är otvivelaktigt att arbetsmarknadsläget kraftigt påverkar förtidspensioneringarna. Figur 4 ger en bild av relationerna mellan länen. Arbetslösa, personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt förtidspensionerade. Andel av befolkningen i åldern (%). Arbetslösa C3 Beredskapsarbete B Ungdomslag Q fiekrytenngstöfl B AMU E3 . 6 Regionalpolitik för framgång Mot. En framgångsrik regionalpolitik måste utgå från de enskilda människornas idérikedom, entreprenöranda och vilja att bidra till utvecklingen. Det är nödvändigt att utnyttja de teknologiska landvinningar som gör det möjligt, att i en del sammanhang bortse från geografiska avstånd, liksom möjligheten att skapa nya arbets- och företagsformer. Kunskap och kompetensutveckling kommer att bli allt viktigare. Den centrala styrningen av lokala utvecklingsprojekt är hindrande och bör upphöra. Den praktiska politiken måste utformas så att den främjar förståelse för och satsningar på individuellt entreprenörskap och företagande. Ramarna för idéförverkligande och individuellt risktagande måste öka. Alternativet till socialdemokraternas tilltro till politikersamhället och den sociala ingenjörskonsten är en politik som mobiliserar utvecklingskraften hos enskilda människor. Politiken måste byggas på medvetenhet om att politikernas roll i en ekonomi som kan utvecklas måste vara avreglerarnas, skattesänkarnas och decentralisternas. 7 Den nationella politikens betydelse Regionalpolitiken kan enbart vara framgångsrik om den politik som bedrivs på andra områden också främjar tillväxt och utveckling. Under den nuvarande regeringens tid har de underliggande problemen i den svenska ekonomin dolts av den internationella konjunkturuppgången och effekterna av devalveringarna. Det mera instabila ekonomiska läge som håller på att uppstå ställer betydligt högre krav på den ekonomiska politiken. Den allra viktigaste tillväxtskapande åtgärden är en sänkning av det totala skattetrycket. Detta bör i första hand ske genom en konsekvent sänkning av marginalskatterna. Det är också viktigt att de kommunala och landstingskommunal skatterna är så låga som möjligt. För att främja företagens möjligheter att utvecklas krävs ett gott näringslivsklimat som präglas av fasta spelregler och minskad offentlig reglering. Det är särskilt betydelsefullt för de regioner som saknar ett differentierat näringsliv att småföretag kan utvecklas. Erfarenheterna visar att alltför höga löneökningar urholkar konkurrenskraften för företagen. Det drabbar snabbt många företag inom processindustrin med stor betydelse för sysselsättningen i bl. a. norra . Ett annat allvarligt regionalpolitisk! problem är den låga rörligheten på arbetsmarknaden. De arbetsrättsliga lagarna, skattesystemets inverkan och arbetsmarknadspolitikens utformning, bl. a. den avskaffade starthjälpen, är exempel på områden där en förändrad politik skulle främja tillväxten i de svaga regionerna. Socialdemokraternas energipolitik innebär ett hot mot miljö, välstånd och sysselsättning. Den förtida kärnkraftsavvecklingen, som socialdemokraterna vill genomföra mellan mitten av och 2010, kommer att innebära dels att miljön kommer att försämras, dels att kostnaderna för elkraft kommer att öka kraftigt. Det senare får avsevärda regionalpolitiska konsekvenser. Industrin i förbrukar mångfalt mer energi per 1 * 1987/88. anställd än industrier i t. ex. . framtida relationer till resten av och det inom EG nu pågående arbetet med att skapa en inre marknad blir av avgörande betydelse för det svenska näringslivets möjligheter att upprätthålla konkurrensförmåga och tillväxt. Det är därför mycket viktigt, även ur regionalpolitisk synvinkel, att regeringen med energi och målmedvetenhet arbetar för att skapa så nära, varaktiga och fasta förbindelser med den europeiska gemenskapen som möjligt. Förslag på de ovannämnda områdena återfinns i andra moderata motioner. 8 Andra viktiga faktorer Utvecklingskraften i olika regioner påverkas i hög grad av faktorer som inte kan styras genom politiska beslut. 8.1 Klimat och miljö Klimatet i det norrländska inlandet är hårdare än i resten av landet. Detta leder till högre kostnader, främst för uppvärmning och för byggnadsinvesteringar. Klimatfaktorn bidrar också tili att skapa en mindre positiv bild av det norrländska inlandet hos personer från andra delar av landet. Dessa nackdelar kompenseras bäst genom en generell kostnadsdämpande regionalpolitik. är den goda miljön i bl. a. en betydelsefull attraktionskraft. Efter hand som medvetenheten om miljöproblemen ökar kommer säkerligen de delar av vårt land som kan erbjuda en fin naturmiljö att framstå som mera attraktiva för allt fler människor. Svenskt näringsliv förknippas vanligen med ett tjugotal stora, internationellt inriktade företagsgrupper. Småföretagen, som setts över axeln, är och kommer än mer att vara en omistlig tillgång för den svenska ekonomin. Förekomsten av småföretag varierar kraftigt mellan olika delar av vårt land. I vissa områden finns det en stark småföretagartradition. I andra delar av landet främst i anslutning till de gamla bruksorterna finns det få småföretag. Arbetsmarknaden har dominerats av en eller några få arbetsgivare. Den differentierade och dynamiska småföretagstraditionen i är det eftersträvansvärda. Där finns det naturliga relationer och nätverk som främjar företagens tillväxt och uppkomsten av nya företag. Praktiskt taget alla har genom släktingar och vänner en förståelse för vad det innebär att driva ett företag. Det gör steget att starta ett företag lättare. Det innebär även att företagaren lätt kan få kontakt med andra företagare. I sådana områden ser man, generellt sett, inte andra företag främst som konkurrenter, utan som ett slags partners. De förutsättningar som möjliggjort denna utveckling måste vara utgångspunkten för en viktig del av den framtida regionalpolitiken. En mycket viktig faktor i strävan att stärka utvecklingskrafterna i en region är därför att främja samarbete mellan företagare. Det kan röra sig om allt från rådgivning och samverkan vid företagsstarter till gemensamma kundkontakter eller samarbete med lokala och regionala myndigheter. Insikten om det lokala näringslivssamarbetets stora betydelse ökar. Det finns numera flera praktiska exempel: Moragruppen, Söderhamnsmodellen, Laxåföretagens etableringscenter etc., som visar på nya medel att främja företagsutveckling och tillväxt. Nätverk kan inte skapas genom politiska beslut. Däremot bör SIND, STU, utvecklingsfonderna etc. ha som främsta uppgift att skapa nätverk och samarbete inom lokalt näringsliv. Även näringslivets egna initiativ bör ges stort utrymme, eftersom dessa kan visa på nya och framgångsrika metoder som medverkar till växande företagsamhet bl. a. i utsatta regioner. 9 Betydelsen av kommunikationer Goda kommunikationer har alltid påverkat olika regioners utvecklingsmöjligheter och näringslivsstruktur. skärps kraven på kommunikationer, såväl inom landet som till utlandet, ytterligare. I fördyras och försvåras kommunikationerna av att vi har en liten befolkning utspridd över en stor yta. Tillgången till kommunikationer kommer alltid att variera mellan olika delar av landet, men det är en viktig uppgift för statsmakterna att medverka till att man i alla landets regioner i princip har tillgång till kommunikationer av rimligt god kvalitet. De allmänna riktlinjerna för hur trafikpolitiken bör utformas återfinns i den moderata partimotionen om trafikpolitiken. Det dominerande transportsättet i dagens är landsvägstransporter. Både för företagens transporter och för privatbilismen är ett vägnät av hög god standard av avgörande betydelse för utvecklingen. Underhållet på stora delar av det svenska vägnätet är eftersatt. Stora resurser kommer att krävas enbart för att vidmakthålla existerande vägstandard. Det är väsentligt att väganslagen inriktas på att undanröja flaskhalsar på de mest trafikerade vägarna. Goda vägar mellan de tre storstadsregionerna är nödvändiga. Likaså måste standarden på de övriga stora Europavägarna höjas. Det gäller inte minst genom . En stor del av vägtrafiken mellan och koncentreras just till denna väg. Ett för framtiden viktigt vägprojekt bör vara en Bergslagsdiagonal" mellan och . Längs en sådan sträckning ligger flera orter som präglas av strukturomvandling och där det lokala näringslivet måste få en allsidigare inriktning. Bättre vägförbindelser till marknaderna i och på kontinenten vore en väsentlig förbättring. En Bergslagsdiagonal skulle medverka till snabbare och bättre kommu nikationer mellan och . Vidare skulle en sådan väg Mot. minska trafikbelastningen i genom att trafiken mellan A484 och södra och västra delarna av vårt land inte som skulle ledas genom . En väl utbyggd E 6:a - vägförbindelsen från till - skulle också vara av stor betydelse för utvecklingen, främst i norra , men även i och . är och kommer under överskådlig framtid att vara det mest fördelaktiga transportsättet för en rad olika slags transporter. styrka ligger i dess förutsättningar att vara ett masstransportmedel för såväl gods som passagerare. SJ är ett företag med betydande problem. Förlusterna är oacceptabelt stora. Den förändring av SJ som pågår är positiv och kan om den utförs på rätt sätt leda till att SJ stärker sin konkurrensförmåga och attraherar ytterligare passagerare och godstransportkunder. Den kommersiella basen för SJ:s persontrafik är snabba tågförbindelser mellan stora och mellanstora städer. På dessa mellanlånga sträckor kan tågtrafik fullt ut konkurrera med flygtrafik. Med en förbättrad service, taxesättning och tidtabellsläggning bör SJ kunna erbjuda ett konkurrenskraftigt alternativ för affärsresenärer och i ännu större utsträckning vara attraktivt för privatresenärer. För att möjliggöra goda kommunikationer i glest befolkade delar av landet kan det av regionalpolitiska skäl finnas anledning att bedriva passagerartrafik även på en del sträckor där passagerarunderlaget är så dåligt att SJ inte kan få full kostnadstäckning. I sådana fall är det väsentligt att underskotten för denna trafik tydligt redovisas. Uppdelningen av SJ i ett s. k. banverk och ett trafikföretag ger också möjligheter för andra än SJ att bedriva trafik på vissa sträckor. Denna konkurrens kan medverka till att kostnaderna för att upprätthålla trafiken på olönsamma sträckor kan minska. Inte minst för det norrländska näringslivet är järnvägens godstransporter av mycket stor betydelse. Norra stambanan är hårt belastad av godståg. För att kunna klara av ökade godsvolymer och för att kunna leva upp till rimliga krav på tillförlitlighet är det nödvändigt med kapacitetshöjande åtgärder. pågår förstärkning av elförsörjningen. kan det bli aktuellt med utbyggnad till dubbelspår på vissa sträckor. I det sammanhanget bör man förutsättningslöst pröva även de ekonomiska möjligheterna att förlänga Ostkustbanan. Det skulle möjliggöra järnvägstransporter till flera stora industrianläggningar som helt saknar spårförbindelse. Det svenska inrikesflyget befinner sig i en kraftig expansionsfas. Från att tidigare ha varit en transportform som huvudsakligen utnyttjats av affärsresenärer ökar antalet privatresenärer. Det är dock väsentligt att konkurrensen ökar. Det kan bl. a. ske genom att koncessionstvånget slopas för linjer som trafikeras med mindre flygplan. Fler bolag bör få lov att flyga på de sträckor som enbart trafikeras av SAS/. En avreglering kan medverka till att priserna på flygresor sjunker i förhållande till andra transportsätt. En väl fungerande flygplats i en region är en viktig tillväxtskapande faktor.