mot · GB02Jo273 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo273 av och () om landsbygdsutveckling och deltidsjordbruk Under rubriken leva har en stor satsning på landsbygdens roll, svårigheter och möjligheter aktualiserats. Stora riksutställningar som Elmia () såväl som regionala arrangemang i under samlingsnamnet Utveckla landsbygden () har med tyngd slagit fast värdet av den stora satsningen på en levande landsbygd. Alla landsbygdens resurser bör tas till vara. Även om varje verksamhet kanske inte i sig betyder så mycket eller orkar bära upp en bygds näringsstruktur, så kan de samlade resurserna betyda mycket både för den aktuella glesbygden men även för landets totala folkhushåll. Exempel på sådana verksamheter är trädgårds- och köksväxtodling, get- och fårskötsel, bäroch svampplockning, hemslöjd och turism. Men även andra sysselsättningar som t. ex. hantverk, handel, service eller skogsarbete kan vara värdefulla komplement. Deltidsjordbruket blir här en bärande axel kring vilket mycket rör sig. De förändringar i fastighetsbildningslagen som beslutat torde kunna komma, rätt använt, att innebära ett genombrott för landsbygdsutvecklingen. Genom fastighetsbildningslag avskaffades möjlighet att nybilda s. k. stöd- eller deltidsjordbruk. Från sida aktualiserade vi och in på detta årtionde frågan om att underlätta för deltidsjordbrukets framtid. Vi menade att inte bara regionalpolitiska utan också landskaps- och miljövårdande skäl talade för deltidsjordbrukets förbättrade möjligheter. En jordbrukare kan ju kombinera ett deltidsjordbruk med t. ex. röjningsarbeten eller andra uppgifter som gynnar miljövården och håller landskapet öppet. Jordbruken i och är högst skiftande. Det finns arealstarka slättbygdsjordbruk men framför allt mindre gårdar och små hemman i skogsbygderna. Därför betyder möjligheterna att nybilda deltidsjordbruk mycket för stora delar av länen. Det kan betyda mycket för att ge människor en ökad möjlighet att bo kvar och leva vidare i en miljö som de föredrar. Genom insatser från bl. a. vid förra kunde det s. k. länsanslaget räknas upp kraftigt. Visserligen var regeringen och socialdemokraterna motståndare till en sådan förstärkning av landsbygdens utvecklingsresurser, men den samlade oppositionen genomdrev en uppräkning av detta anslag på sammanlagt 200 milj. kr. Detta kommer också och till godo. En av länsanslagets fördelar är att det starkt decentraliserats och kan prövas och användas på den regionala nivån. Det glesbygdsstöd som beviljas genom länsanslaget kan i princip beviljas till alla investeringar som ökar sysselsättningen för den bofasta befolkningen. Stödet ges som avskrivningslån, ränte- och amorteringsfria lån samt kreditgaranti, som innebär att staten går i borgen. Även om olika stödformer är viktiga betyder det mycket att byråkratiska hinder kan undanröjas. Vidare att en rådgivning kan ges från myndigheter och kommuner som uppmuntrar ett nytillskott av deltidsjordbruk som i sin förlängning har så många positiva värden för landsbygdens fortbestånd och utveckling. Regeringen bör därför ges i uppdrag att utvärdera och stimulera fortsatt aktivitet för en sund landsbygdsutveckling. Med anledning av det anförda vill vi föreslå att begär att regeringen noga följer, utvärderar och ger erforderlig stimulans för fortsatta försök att utveckla positiva villkor för landsbygden. () () 1987/88 Jo273