ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02T322 · 1988-01-25 00:00:00 — om förnyad utredning om sträckningen av Regeringen fastställde 870903 arbetsplan angående byggande av motorväg . har i sitt beslut 870513 godkänt att finansieringen sker genom en rörlig kredit av 675 milj. kr. i för utbyggnad av sträckan Stora HögaLjungskile. Den fastställda arbetsplanen anger att den fortsatta utbyggnaden av motorvägen skall ske på en vägbank genom som därigenom mister sin genuina och maritima karaktär. förorsakar vägbanken en överbelastning av miljön i form av avgaser och buller. Beslutet om vägbank har tillkommit trots att: Vid två omröstningar i har endast 7 ledamöter av 122 röstat för vägbanksalternativet genom . Vid omröstning har landshövdingens utslagsröst fällt avgörandet till vägbankens förmån. En stark opinion bland lokalbefolkningen har genom namnunderskrifter och i enkäter sagt klart nej till vägbankslösningen. Besvärsskrivelser i en omfattning som ej förekommit i liknande vägprojekt, ca 300 st, där huvudparten av besvären avser vägsträckningen genom samhälle. , efter regeringens fastställande av arbetsplanen kan nya argument föras fram som talar för behovet av en förnyad utredning gällande sträckningen genom samhället . Som motiv för ny utredning kan anföras: Regeringen har i sin trafikpolitiska proposition 1987/88:50 föreslagit att avsätts för att befria tätorter från besvärande genomfartstrafik. Regeringens besked 870903 åstadkom mycken förvirring inom regeringen. Energi- och miljöminister har bl. a. kommenterat beslutet med ett sådant beslut vore omöjligt att fatta . Enligt en IMU-undersökning, presenterad 871218, anser mer än hälften av de tillfrågade att det fanns bättre alternativ än vägbank genom . Då medel ännu inte anvisats för utbyggnad av motorvägen genom och norr om ges rådrum för förnyad prövning. De 300 besvärsskrivelsernas mycket summariska handläggning i departementet upplevs summariskt behandlade ur folkrättssynpunkt. 1987/88 T322 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyad prövning av sträckning genom . Det är viktigt att inte låta vägsträckningen genom bli ett monument över en dålig miljöpolitik. Slutsatsen av detta blir att regeringen bör föranstalta om en förnyad utredning om motorvägssträckningen förbi , förslagsvis förlagd som en tunnel under viken eller enligt något modifierat östligt alternativ.
mot · GB02T323 · 1988-01-25 00:00:00 — om en bro mellan och i kommun kommun omfattar öarna i . Bebyggelsen är lokaliserad till tätorter på tio öar. är den enda kommun förutom som inte har fast landförbindelse. Endast de tre huvudöarna är sammanbundna genom allmänna väg- och broförbindelser. Övriga kommundelars förbindelser med kommunens centrum upprätthålls genom ett omfattande kommunalt trafiksystem av båt- och färjeförbindelser. och har färjeförbindelser med . Dessa tillhör det statliga vägnätet och drivs av i . Driftskostnaderna för de kommunala båt- och färjeförbindelserna stiger i takt med att invånarnas behov av en tillfredsställande trafikförsörjning ökar. Mot den bakgrunden har kommunen låtit utreda de samhällsekonomiska konsekvenserna av att ersätta vissa båt- och färjeförbindelser med vägar och broar. Ett projekt som bedöms som lönsamt är en broförbindelse mellan HönöFotö med hänsyn till de höga driftskostnader som färjeleden medför samt den betydelse en bro skulle innebära för Fotös framtida utvecklingsmöjligheter. Enligt i skulle en bro betala sig . Projekteringen av bron är klar. En viktig förutsättning för att detta brobygge skall komma i gång är att driftskostnader för färjetrafiken efter brobyggets färdigställande kommer att utgå och då får användas till brobyggets finansiering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att driftskostnader för färjetrafiken HönöFotö i kommun efter brobyggets färdigställande skall få användas till brobyggets finansiering.
mot · GB02T326 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T326 av och () om förbättring av och Goda vägförbindelser är av stor betydelse för en regions utveckling. Industrin kommer även att ställa stora krav på snabba och trafiksäkra transporter. De kulturella och turistiska områdena i regionen har också behov av bra vägförbindelser. Den nord-sydliga vägförbindelsen väster om , och , har god standard inom . Inom län återstår dock ett avsnitt av väg 49 som håller en låg standard, vilket minskar möjligheterna att utnyttja vägförbindelsen på ett trafiksäkert sätt. För att med trafiksäkra vägförbindelser nå de kulturella och turistiska områdena behövs en upprustning av väg 49. Norrifrån nås i första hand med sin nationalpark. har stora värden som rekreationsområde. Utmed finns skärgården i norra . Andra kulturella och turistiska värden är och . Väg 195, som har sin anslutning från väg 49, håller en god standard. Västravätternbygden är en utvecklingsbar turistbygd. Guldkroksbygden och är exempel på turistutveckling inom Hjo och kommuner. i har i länsrapporten pekat på betydelsen av att väg 49 i län byggs ut på ett sätt som ger tillfredsställande helhetslösning för vägförbindelserna och . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättring av väg 49 och 195. () () 1* 1987188.3 sami.
mot · GB02T328 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:T328 av och () om grusvägnätet i En grundläggande förutsättning för en positiv utveckling av och dess landsbygd är ett bra och fungerande vägnät. Det är nödvändigt att länsvägnätet får en rimlig andel av de ekonomiska resurser som avdelas för investeringar. Det är också nödvändigt att väginvesteringar sker i syfte att förbättra en regional obalans inom länet. För stora delar av vårt län är bilen ofta det enda transportalternativet. Möjligheterna att utnyttja kollektiva transportmedel är små. får människor och företag via skatten solidariskt svara för en subventionering av kollektivtrafiken. En normalinkomsttagare kan få betala ca . i skatt till kollektivtrafiken utan att ha någon möjlighet att utnyttja denna. Det är angeläget att ge de bygder som saknar kollektivtrafik rättvisare och rimligare förhållanden. Åtgärder behövs för att förbättra länets grusvägnät. Många grusvägar är dåliga och grusvägarna är under långa perioder i mycket dåligt skick. Att belägga grusvägarna skulle ha stor betydelse. Det skulle innebära arbete åt länets entreprenörer. Det skulle underlätta transporterna. Länet har omfattande skogstransporter. De sammantagna skogstransporterna i landet kostar ca . En beläggning av grusvägarna skulle gynna hela länets företagsamhet och även turistnäringen. Transporterna skulle bli billigare, slitaget mindre på lastbilar, bussar och privatbilar. bör utarbeta program för beläggning av länets grusvägnät. 25 milj. kr. bör anslås för /89 för igångsättande av detta arbete. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om program för beläggning av grusvägnätet i samt vad i motionen anförs om anslag på 25 milj. kr. för /89.
mot · GB02T329 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T329 om en trafikplats vid sjön m. m. Den första etappen för motorvägsbygget och , E6, har påbörjats. Det är ett stort projekt förenat med betydande kostnader. Ur trafikekonomisk synpunkt måste det vara fördelaktigt att angelägna trafikplatser och anslutningsvägar byggs . I den nu upprättade arbetsplanen för motorvägsbygget ingår inte den trafikplats vid sjön i med anslutningsväg till Kolhättans fiskeläge, som den interkommunala arbetsgruppen för en kustväg genom föreslagit. Gruppen företräder kommunerna . För Orusts del är det olyckligt att inte få direktanslutning till den nya motorvägsdelen. Kommunen har ca 13 000 invånare, varav många pendlare till t. ex. . Näringslivet expanderar och behovet av bra vägförbindelser är stort. Färjelägets kapacitet har utökats och medger en utökad trafik. sträckning kommer endast från detta färjeläge. Det måste vara fördelaktigt att utnyttja byggresurserna när de ändå finns så nära. Arbetsplanen för motorvägen bör kompletteras med denna trafikplats och anslutningsväg. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en trafikplats vid sjön och en anslutningsväg till färjeläget .
mot · GB02T330 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:T330 av i och () om finansieringen av vägkostnader Det har under en lång följd av år givits otillräckliga resurser för att det svenska vägnätet skall kunna byggas ut och underhållas i den takt den växande biltrafiken kräver. Utvecklingen vad avser bilismen torde inte komma att minska. Det förhållandet torde vara avgörande då resurser ställs till förfogande. Den nuvarande ordningen med flerårsplaner och i taget anvisade budgetmedel har ofta visat sig ha betydande nackdelar. Således finns fall när vägprojekt legat nere i avvaktan på medel. I andra fall sker nybyggnader och väsentliga ombyggnader av vägar etappvis med högst varierande byggnadstakt, beroende på medelstillgång. Inte heller detta är tillfredsställande, eftersom det måste vara såväl fördyrande som orationellt. Vi finner det för den skull angeläget att pröva huruvida , i likhet med andra statliga verk, för nyanläggning och väsentlig ombyggnad av vägar kunde finansiera projekten med upplånade medel. Vi anser det på intet sätt orimligt att en kostnadskrävande väganläggning fördelas över och i högre grad än som sker betalas av dem som nyttjar vägen. Härutöver borde betydande rationaliseringsvinster kunna göras om vägprojekt, till skillnad mot nuvarande förhållande, kunde utlämnas på entreprenad. Regeringen bör ge i uppdrag att närmare utreda för- och nackdelar med det av oss framlagda förslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av lånefinansiering för vägbyggnad.
mot · GB02T332 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T332 av m. fl. (s) om förbättring av väg 64 Goda kommunikationer mellan olika delar av vårt land är grunden för en fortsatt utveckling av olika landsdelar. I detta sammanhang spelar vägnätet en central roll, inte minst för att kunna möta de stora turistströmmar som drar genom vårt land i olika riktningar. Flera turistströmmar går i syd-nordlig riktning. Ett betydelsefullt stråk är väg 64 från mot och vidare utmed väg 242 till kommunerna i norra och . Detta ger den södergående trafiken möjlighet att komma ut på mot och även E 4 mot och kontinenten. Den norrgående trafiken rör sig ofta upp till snörika områden för skidåkning och för annan rekreation. Standarden på Skaraborgsdelen av väg 64 motsvarar inte den intensiva trafikens behov. En förbättring av väg 64 i skulle kunna ge en säkrare och bättre trafikmiljö, men även ge möjligheter att utveckla turistnäringen utmed . Detta torde gälla både och , men även ge större möjligheter att satsa på turistanläggningar utmed . Det skulle även ge trafikanter från en trafiksäker och snabb väg till det södra fjällområdet och till de rika rekreationsmöjligheter erbjuder. En utbyggnad av väg 64 i är också ett viktigt bidrag till en väl utbyggd inlandsväg mellan och . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en förbättring av väg 64 i . () )s) () () ()
mot · GB02T333 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88; T333 av m. fl. (s) om förbättring av är en viktig förbindelselänk mellan rikets två största städer, och . Den är också en viktig del av förbindelsen mellan två nordiska huvudstäder, och . Den utgör således en livsnerv av nationellt intresse, men för kommunerna och näringslivet utefter vägen är det en pulsåder som är avgörande för utvecklingen. Om vägen förblir dålig i förhållande till andra trafikstråk dras trafiken bort. Lika allvarligt är det om trafiken blir kvar, medan miljöproblemen okar och trafiksäkerheten ytterligare försämras. E 3:ans betydelse för näringslivet, sysselsättning och befolkningsutvecklingi de län som berörs, är odiskutabel. De 26 kommunerna utefter vägen har därför gemensamt sökt visa vilken roll den spelar och verka för att undanröja de stora bristerna på många vägsträckor. 1 en motion till förra uppmärksammades speciellt den flaskhals som den dåliga standarden i utgör. I denna motion vill vi belysa miljö- och trafiksäkerhetsaspekterna. Bättre vägar anses oftast stå i motsatsställning till miljöintressena. Vi kan då konstatera att den största delen av den tunga trafiken finns på . Det är ju den som är allvarligast för miljö- och trafiksäkerheten. Enligt en utredning som gjort går den största delen tung trafik mellan och på . Så har t. ex. den tunga trafiken på i uppmätts till av totaltrafiken. Motsvarande siffra på vid var . Detta beror också på godsterminalernas placering i . 16 av de 18 största terminalerna ligger söder om . Mycket av trafiken startar resp. slutar därför också på . Det är viktigt att påpeka, att för avstånd upp till är järnvägen inget konkurrenskraftigt alternativ till lastbilen. Det finns flera sådana 20-milssträckor, som tillsammans formar hela E 3. Efter en ombyggnad av skulle många orter slippa genomfart i samhället. Exempel på sådana orter är , , Härad. De flesta 50och 70-sträckor skulle bli bortbyggda. Detta ger kontinuitet i körningen och minskar risken för ryckiga bilköer. På så vis skulle mindre avgaser och bensinförbrukning åstadkommas. Olycksstatistiken för E 3 är en dyster läsning. Denna figur visar olyckorna på ett avsnitt genom län. Figuren visar en vägsträcka och avser . 1987/88 T333 Det måste rimligtvis vara ett nationellt intresse ur alla olika perspektiv att inte all vägtrafik från till södra och västra liksom till kontinenten koncentreras till en väg, nämligen E 4. Detta är emellertid vad som håller på att ske. tilldelas E 4 mellan och totalt ca 850 milj. kr. och E 3 mellan och 250 milj. Detta är enligt vår mening oacceptabelt, och bör därför uttala nödvändigheten av ytterligare satsningar på , utöver de anslag som länen får för andra riksvägar m. m. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättringar av . () () () () () ()
mot · GB02T334 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. (s) om riksvägarna i 1987/88 T334-347 I jämförelse mellan rikets län är det län, som har den utan jämförelse längsta sträckan riksvägar av låg standard, dvs. där vägbredden är mindre än och trafikflödet större än 1 500 fordon per årsdygn. Detta torde delvis hänga samman med att länet är unikt i det avseendet att det genomkorsas av två Europavägar, i öster av och i norr av . De stora satsningar som har behövts för att bygga ut E 4: an har betytt att inte bara E 3:an utan också de övriga riksvägarna i länet har fått stå tillbaka. För utvecklingen av de orter som inte ligger utmed Europavägarna, för trafiksäkerheten och för sammanhållningen av länet är det av stor vikt att även dessa vägar får en upprustning. De tre riksvägar i länet som har den förhållandevis lägsta standarden är väg 52, väg 53 och väg 57. Väg 57 och väg 52 förbinder länets västra delar med resp. Nyköpingsregionen. Båda vägarna har hög trafikintensitet och också höga olyckskvoter. Det är således, inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt, utomordentligt viktigt att dessa två vägar rustas upp till acceptabel standard. Väg 53 förbinder länets två största befolkningscentra och är av den anledningen uppenbarligen viktig för länets sammanhållning. Det är nu nödvändigt att söka bygga bort den eftersläpning i riksvägarnas standard som uppstått på grund av den resurskrävande utbyggnaden av . De väganslagsom kan komma i fråga för måste få användas till detta ändamål. Det betyder att den likaledes nödvändiga utbyggnaden av måste ske med särskilda medel utöver dessa anslag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riksvägar i . () () () () 1 1987/88.3 sami.
mot · GB02T335 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T335 Den flerårsplan för byggande av riksvägar som upprättat för är för klart otillräcklig. Det har också påtalats av näringslivet och kommunerna i länet liksom av en enig länsstyrelse. Framför allt är det oacceptabelt att sträckan mellan och på inte finns med i den gjorda flerårsplaneringen. Den nuvarande vägen mellan och har låg vägstandard och går genom de tre tätorterna , och . Vägsträckan är mycket olycksdrabbad, vilket särskilt går ut över de många oskyddade trafikanterna. Olyckskvoten på huvuddelen av sträckan är 2,0. Normalvärdet för riksvägar är 0,8! Även på miljön har trafiken på den nuvarande vägen klart negativa effekter. Om den pågående utbyggnaden av stannar med ett provisorium i utnyttjas ej heller det nedlagda kapitalet i den nya mellan och till fullo, vilket är misshushållning med ekonomiska medel. Förslaget till flerårsplan för riksvägar i har hänskjutits till regeringen för fastställelse, eftersom inte kunnat acceptera att mellan och inte finns med i planen. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att objektet 41 får en sådan plats i flerårsplanen att den pågående utbyggnaden av kan fullföljas från till .
mot · GB02T336 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T336 av i och () om färdigställande av påbörjades och färdigställdes relativt snabbt en väg, , från i till i . Projektet avslutades utanför . Genom att återstoden av vägen inte färdigställdes, har detta medfört att såväl tyngre som tätare trafik på nämnda länsväg måste passera genom i . Detta är ett helt oacceptabelt förhållande, då denna gata på intet sätt är proportionerad för intensivare trafik. Härtill kommer helt onödiga miljöproblem att drabba centrala delar. Vi anser att omgående genom omdisponering av medel borde färdigställa detta vägprojekt. Det avbrutna vägbygget är dessutom exempel på vad vi i en annan motion framför beträffande möjligheterna för att finansiera vägbyggnad genom upplåning. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om färdigställande av .
mot · GB02T337 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T337 om utbyggnad och upprustning av vägen Utbyggnaden av Sälenområdets fjällanläggningar har varit omfattande och pågår alltjämt. Antalet bäddar, liftar, husvagnsplatser och stugor har flerdubblats . Detta har medfört att mer än 40 000 turistbäddar växlas under vissa tider av året. Det betyder att mer än 80 000 personer färdas till och från området. Vägsträckan mellan och har långt ifrån anpassats till den ökade trafikmängden. Långa sträckor har hastighetsbegränsningar och smala slingrande vägsträckor som inte ens medger vilket föranleder långa köer och farliga omkörningar. Förutom den mycket intensiva turisttrafiken förekommer en omfattande nyttotrafik som till icke ringa del utgörs av tunga timmertransporter. En viss förbättring sker dock genom ombyggnad av tillfarterna och bron vid , men det är långt ifrån tillräckligt för att uppnå ett bättre trafikflöde och ökad trafiksäkerhet. Sälenområdets stora betydelse för bygden måste beaktas. Dess belägenhet gör att det finns goda möjligheter att utveckla området vidare. Det finns därför starkt vägande skäl för att en upprustning och i vissa delar nybyggnad, av vägen mellan och kommer till stånd. Det skulle också vara en värdefull förbättring av infrastruktren i de orter som är belägna efter vägen mellan och . Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad och upprustning av vägen mellan och .
mot · GB02T338 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T338 av och Hans Nyhage (m) om väganslagen till Ett väl utbyggt och underhållet vägnät är en nödvändighet för att många bygder i vårt land, även , skall vara bebodda och kunna utvecklas. Inte minst gäller detta för stora delar av . Jämsides med att länet är ett av landets mest industribetonade län med de berättigade krav som industrin ställer på ett bra vägnät så har länet stora mera glest bebodda bygder där de som där bo och har sin verksamhet har samma rättighet att kräva ett vägnät som svarar mot tidens krav. Länet har jämfört med många andra län stor längd högtrafikerade grusvägar, stor längd grusvägar med randbebyggelse och stor väglängd med bärighetsrestriktioner under tjällossningen. Det sist nämnda förhållandet vållar bl. a. skogsbruket stora problem när det gäller att få fram råvara till skogsindustrin, som det ökar risken för insekts- och andra skador på virke som inte kan transporteras bort i rätt tid. Ett faktum är också att på många mindre länsvägar som passerar länets gränser kan konstateras att angränsande län haft resurser till vägupprustning, medan saknat sådan möjlighet. Ett exempel på detta är där en sträcka Kättarp - länsgräns på Älvsborgssidan är en dålig grusväg medan på Hallandssidan vägen är belagd och i gott skick. Dessa skillnader mellan länen påtalas ofta av såväl näringsliv som kommuner och allmänhet. De av i samordnade glesbygdspolitiska åtgärderna är i hög grad beroende av en satsning på de mindre länsvägarna. Detta gäller speciellt i de södra delarna av kommun där bl. a. ett intensivt skogsbruk bedrivs. Skall kampanjen som pågår under mottot Hela skall leva nå ett positivt resultat är det ett ofrånkomligt krav att en ökad satsning görs på landsbygdens vägnät. 1* 1987/88. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid fördelningen av anslag till vägväsendet, får en utökad andel som bättre svarar mot länets behov för en upprustning av längs vägnätet. Hans Nyhage (m)
mot · GB02T339 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T339 av m. fl. (fp) om en Flera utförda och pågående länsvisioner pekar på behovet av en nordsydlig stamväg genom inlandet. Detta skulle uppnås genom att upphöja i status till en inlandets . Det skulle bli en kommunikationsled mellan och . Den rådande standarden på möjliggör inte en uppklassning till . Inom skulle vägen alltså sträcka sig från till . Detta innebär att Europaklassificeringen är ett internt svenskt problem. En första deletapp i detta arbete bör vara att åstadkomma en gemensam numrering längs vägsträckningen. Härefter bör en successiv standardhöjning ske av vägen. Denna inlandsväg skulle kunna avlasta en hel del av den tunga trafiken från E 4, framför allt den trafik som är ämnad för och . Eftersom sträckningen av vägen inte kommer att gå genom de stora tätorterna genom Norrlands kustland, , och , finns även goda möjligheter att transportera miljöfarligt gods utan lika stora risker som vid dagens transporter. fyller också ett stort behov genom att tunga transporter från exempelvis inte behöver fraktas ner till kusten och E 4. Sannolikt kommer en sådan vägsträckning att innebära snabba och ändamålsenliga transportmöjligheter för de turister som bilar till såväl , Jämtlands-, Västerbottens- och . En vägsträckning genom inland kommer att vara av avgörande betydelse för den småindustri som finns i inland. 88 skulle förstärka förutsättningarna att utveckla landets inre delar, samt förstärka samverkansmöjligheterna mellan regioner i norra och med . Vidare skulle man genom trafikspridning mellan E 4 och inlandsvägen minska miljöpåfrestningarna längs dessa vägar. 1987/88 T339 Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen utreder möjligheterna att åstadkomma en med sträckning från till i enlighet med vad som anförts i motionen. () () ()