mot · GB02Fi224 · 1988-01-25 00:00:00 — har ungdomar det bekymmersamt på arbetsmarknaden, inte minst de i åldern . För att bekämpa ungdomsarbetslösheten bör ATPavgiften för ungdomar slopas och ungdomslagen utvecklas till ett praktik- och lärlingssystem som innebär att alla ungdomar får möjlighet till en praktik- eller lärlingsplats. Miljöförbättrande insatser och ökad satsning på inhemska bränslen är andra åtgärder för att öka sysselsättningen. Nämnas bör också kds-förslaget om att införa ett frivilligt sabbatsår mellan 45 med förtidsuttag ur ATP. En sådan reform skulle öka antalet vikariat för de arbetslösa. Kds åtgärder på detta område redovisas i separata motioner. Den strida strömmen av flyttlass från glesbygd och tätorter i skogslänen till och andra koncentrationsorter visar att regeringen misslyckats med regionalpolitiken. En aktiv regionalpolitik krävs och nya metoder bör prövas för att skapa arbetstillfällen i glesbygden. Kds anvisar i en regionalpolitisk motion ett antal regionalpolitiska åtgärder: återbäring av elskatten till vattenkraftsproducerande län, sänkt bensinskatt i glesbygden, sänkta arbetsgivaravgifter i stödområdena, ökade anslag för regionalpolitisk! stöd och ökad satsning på småföretagsamheten. Totalt föreslås nära 400 milj. kr. utöver vad regeringen föreslår i budgetpropositionen för regionalpolitiska åtgärder. Regeringens politik har knappast kännetecknats av någon fördelningspolitisk profil, trots de kraftfulla skrivningarna i finansplanen. I stora stycken har en social och samhällsekonomisk helhetssyn saknats. Den interna kritiken har dock medfört att ett antal åtgärder föreslagits för att förbättra situationen för en del grupper. Ljusglimten i årets budgetproposition är de ökade insatserna för de handikappade. satsningar saknas dock varför situationen är fortsatt bekymmersam för många människor. Med rätta är också stora grupper besvikna på regeringen för att utställda löften inte blir infriade. De som drabbast av regeringens politik är de som bor i glesbygdsområden, barnfamiljer med en förvärvsinkomst och familjer där en av föräldrarna deltidsarbetar, pensionärer, inte minst de som är i behov av sjukvård, men också pensionärer med liten eller ingen ATP och arbetslösa. Kds vill arbeta för en fördelningspolitik som ökar resurserna till dem som verkligen behöver dem. Kds budgetalternativ och övriga motioner på områden som regionalpolitik, pensioner, skattepolitik, familjepolitik, biståndspolitik, alkoholpolitik, arbetslöshet m. fl. syftar till en mer rättvis fördelningspolitik. Kds vill arbeta för allas rätt till en god standard och till ett liv med livskvalitet. Trots att den samhällsekonomiska situationen är bekymmersam finns det möjlighet att vidta vissa omfördelningar inom budgeten. Dessutom är det nödvändigt att fördelningspolitiska åtgärder vidtas för att underlätta avtalsrörelsen och styra den privata konsumtionen mot mer inhemsk konsumtion. Exempel på det sistnämnda är en differentiering av mervärdeskatten. Det är tragiskt att regeringen aldrig uppmärksammat den ekonomiskt mycket pressade gruppen familjer med en förvärvsinkomst. Jämförelser som gjorts av bl. a. visar att kds familje- och skattepolitik skulle förbättra situationen kraftigt för barnfamiljer med en deltidsarbetande eller hemarbetande. Istället innebär regeringens politik att mjölksubventionerna minskas mitt i en känslig avtalsrörelse, att den fria sjukvården för pensionärer avskaffas och att löftena om att återställa devalveringseffekten på pensionerna inte infrias. Kds ekonomisk-politiska program medför bl. a. följande fördelningspolitiska åtgärder: Kds förespråkar ett införande av en vårdlön och tudelning av inkomsten för makar vid beskattning. Därmed förbättras situationen för de familjer som har en hemarbetande eller deltidsarbetande förälder. innebär kds familjepolitik att ökad valfrihet skapas inom barnomsorgen. Förslaget om sänkt matmoms är ett stöd till barnfamiljerna. Enbart i kombination med en sänkning av matmomsen kan kds acceptera regeringens föreslagna minskning av mjölksubventionerna. I kds bostadspolitiska motion redovisas också förslag till omläggning av bostadsstödet som skulle gynna barnfamiljerna. Ökade anslag för länsstyrelsernas näringslivspolitiska insatser, sänkta socialavgifter i de inre stödområdena, sänkt bensinskatt i glesbygden, återbäring på elskatten till vattenkraftsproducerande län samt en aktivare regionalpolitik medverkar till bättre rättvisa för glesbygden. Detta gör också en jordbrukspolitik som syftar till ett bibehållande av de öppna landskapen och en skolpolitik med sikte på bevarande av glesbygdens skolor. En höjning och effektivisering av u-landsbiståndet skapar mera rättvisa och solidariska relationer mellan i- och . I det kristdemokratiska budgetförslaget föreslås att u-landsbiståndet höjs från av BNI. Att öka resurserna till polisväsendet förbättrar förutsättningen för att vi alla och inte minst våra äldre skall få känna sig trygga på gator och torg. Möjligheterna till rättshjälp får inte minskas. Ett förmedlande av värderingar i skolan och en etiskt förankrad opinionsbildning mot våldet förbättrar möjligheterna att minska brottsligheten. vill prioritera resurserna så att folkpensionen höjs. Därmed återställes devalveringseffekten för folkpensionärerna. Dessutom motsätter vi oss att det avgiftsfria året för sjuka pensionärer avskaffas. Pensionstillskott måste ges till de s. k. undantagandepensionärerna. Detta innebär ett stöd till de pensionärer som bäst behöver det. växte den offentliga konsumtionen kraftigt. 19701980 växte den /år i volym medan BNP växte med Härigenom steg den offentliga konsumtionens andel av BNP, räknat priser, från 1980. Den offentliga konsumtionens snabba tillväxt kan huvudsakligen hänföras till den kommunala sektorn. En utveckling som innebär att den offentliga verksamheten tar i anspråk en allt större del av landets produktionsresurser är inte förenligt med strävandena att förstärka bytesbalansen och öka det finansiella sparandet i ekonomin. Politiken har därför inriktats på att bromsa den offentliga sektorns tillväxttakt. Enligt måste den primärkommunala sektorns konsumtion öka /år för att klara befolkningsförändringar och redan fattade politiska beslut. För landstingen blir motsvarande ökningstakt /år. För hela den kommunala sektorn krävs därför en årlig ökningstakt på /år. (LU 87) räknar med en offentlig volymexpansion i sitt balansalternativ på , där kommuner och landsting får expandera . I årets finansplan beräknas en offentlig volymtillväxt på . Även har expansionen legat högre än vad som ansetts vara i enlighet med en balanserad samhällsekonomi. Drogmissbrukarna och deras anhöriga En aktiv alkoholpolitik med införande av inköpsbegränsning och aktiv kamp mot narkotika är ett direkt stöd till de mest utsatta grupperna i samhället. Inte minst de hundratusentals anhöriga till drogmissbrukare skulle gynnas av en mer radikal drogpolitik. Kds delar den uppfattning sorn kom till uttryck i LU 87. Det nuvarande stabiliseringspolitiska läget kräver också en återhållsam inhemsk efterfrågan. Enligt vår mening bör därför LU 87 :s bedömning ligga till grund för hur stort utrymme offentliga sektorn får . Förutom det som ryms i den tillväxt som den offentliga sektorn kommer att stå för bör nya former av finansiering och skötsel av social verksamhet prövas och komplettera den offentliga. Kds familjepolitik tar exempelvis en sådan inriktning. Kommunernas inkomster, då hänsyn är tagen till det höjda grundavdraget som beslutat, kommer att öka . Utgifterna beräknas öka med . Kommunernas skatteinkomster kommer att öka . Det finansiella sparandet i den kommunala sektorn kommer att försämras något beroende på den högre volymtillväxten, för att sedan förbättras 1989. 1989 uppskattas det finansiella sparandet för kommunerna till , vilket motsvarar av BNP. Nämnas kan att underskotten uppgick till 3 av BNP. Likviditeten inom kommunsektorn är relativt god. Rörelsekapitalets andel av de externa utgifterna var i genomsnitt för primärkommunerna och för landstingen . Skillnaden är dock stor mellan olika kommuner och landsting. De likviditetsindragningar som regeringen vidtog 1984 och 1985 har återbetalats till hälften. Den återstående delen återbetalas , totalt . I regeringens budgetproposition föreslås inga särskilda åtgärder som påverkar kommunernas ekonomi. Däremot en utvidgning av den s. k. . Kristdemokratiska samhällspartiet menar att kommunalskatteutjämningssystemet måste vara så utformat att det så långt som möjligt tar hänsyn till skillnaderna mellan kommunerna i form av skattekraft, arbetsmarknadssituation, åldersstruktur och geografiska olikheter. Kds menar att kommunerna som kollektiv bör ta på sig ett större ansvar för finansieringen av skatteutjämningssystemet. Tekniken bör vara så att en avgift på kommunernas skatteunderlag tas ut och används för finansiering av skatteutjämningsbidraget. Fördelen med detta är att de kommuner som står utanför skatteutjämningssystemet är med och tar ett solidariskt ansvar för utjämningen mellan kommunerna. En omfördelning av resurser från rika till fattiga kommuner sker därmed. Regeringens förslag om förändringar i det kommunala skatteutjämningssystemet kan i vissa delar godtas om det är fråga om en provisorisk lösning för . Förslaget bör dock justeras på vissa punkter. Höjningen av grundgarantierna för kommunerna i norr är befogad. Dessa kommuner blev orättvist behandlade genom förra årets konstruktion. Då höjdes skatteutjämningsavgiften med /skr. utan att Norrlandskommunerna fick det tillskott de behöver med hänsyn till Norrlandskommunernas försämrade ekonomiska läge. Fördelen med en skatteutjämningsavgift är att kommuner som ligger utanför skatteutjämningssystemet är med och finansierar utjämningen. Därför anser kds att denna avgift bör höjas med /skr. I gengäld bör grundgarantierna för södra delen av landet inte sänkas mer än en procentenhet, istället för de regeringen föreslagit. Den sammantagna effekten av ovanstående medför att 500 milj. kr. kan omfördelas från den kommunala sektorn till staten. Förslaget om att utvidga skatteutjämningsavgiftens särskilda avgift medverkar till att några få kommuner med mycket hög skattekraft tar ett ökat ansvar för Finansieringen av skatteutjämningssystemet. På bör bidragssystemet förändras så att specialbidragen minskar i antal och medel istället utgår som generella bidrag eller bidrag inom skatteutjämningssystemet. Med mer generella bidrag ökar kommunernas möjligheter att själva prioritera och anpassa verksamheten efter lokala förhållanden. Därmed kan säkerligen den kommunala verksamheten effektiviseras ytterligare. De förslag kds lagt i olika motioner skulle på väsentliga punkter förändra systemet i denna riktning. Införandet av en beskattad vårdlön till föräldrar med förskolebarn innebär i princip att de medel som utgår som statsbidrag till barnomsorgen, . per 15-grupp vilket gör . per barn, istället kommer att gå direkt till förskoleföräldrarna. Vårdlönen till första förskolebarnet blir i kds-förslaget . Ifall föräldrarna nyttjar barnomsorg får föräldrarna erlägga dessa pengar i form av barnomsorgsavgift. Vad som dock är viktigt att poängtera i sammanhanget är konsekvenserna av det beslut som fattade som innebar att alla barn skall ha möjlighet att erhålla plats i den kommunala barnomsorgen . 55 000 nya daghems- och familjedaghemsplatser skall inrättas och 170 000 barn skall beredas plats i den öppna förskolan och deltidsförskolan. Ansvaret för denna barnomsorgsutbyggnad åvilar kommunerna. Detta skall genomföras som kommunerna skall bromsa sin volymtillväxt till , enligt långtidsutredningen. Av det tillgängliga volymutrymmet beräknas barnomsorgsutbyggnaden ta i anspråk 1988. skall tidigare planer på att bygga ut äldreomsorgen, fritidssektorn, främja näringslivet, ordna arbetstillfällen åt ungdomarna etc. fullföljas ute i kommunerna. På detta område Finns en avgörande skillnad för kommunernas ekonomi mellan regeringens och kds politik. Kds familjepolitik ökar föräldrarnas valfrihet på barnomsorgens område och stärker barnfamiljernas ekonomi. Genom att införa vårdlön, avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader upp till vårdlönebeloppet, rätten för förälder att överföra upp till 4 basbelopp av inkomsten till den andra föräldern vid beskattningen och förslaget att acceptera alternativa barnomsorgsformer, kommer trycket på kommunernas barnomsorg att minska. I kds-motionen angående äldreomsorgen föreslås ett enhetligt personalrelaterat statsbidrag för äldreomsorgen kompletterat med att kommunernas statsbidrag för KBT-kostnaderna höjs från till . Detta innebär vissa förändringar för skatteutjämningssystemet. Kds menar att kompensationen till kommunerna för indragningen av beskattningen av juridiska personer bör avskaffas. De kommuner som drabbas särskilt bör beaktas inom kommunalskatteutjämningssystemet. Totalt sett innebär detta en omfördelning mellan kommunerna och staten med 900 plus 500 milj. kr. En sådan omfördelning är motiverad utifrån de effekter totalt sett som kds politik får för den kommunala sektorn och utifrån det samhällsekonomiska läget. Kds budgetalternativ tar sikte på fördelningspolitiken. Dessutom anvisas förslag till att styra samhällsutvecklingen mot ökat sparande och resurshushållning. De omfördelningar och åtgärder som kds förespråkar skulle också innebära att samhällsekonomin styrs mot ökad balans. Då budgetunderskottet beräknas sjunka till och den konsoliderande offentliga sektorns finansiella sparande nästkommande budgetår beräknas till ca finns av budgetmässiga skäl ingen större anledning att minska budgetunderskottet ytterligare. Därmed talar det stabiliseringspolitiska läget för återhållsamhet av den inhemska efterfrågan. Åtgärder för att möta en allt för kraftig ökning av den privata konsumtionen bör i första hand ske genom att stimulera sparandet. Men även finanspolitiska åtstramningar i form av besparingar och/eller skattehöjningar kan vara nödvändiga att tillgripa. Sådana mer akuta åtgärder får övervägas då den ekonomiska utvecklingen klarnar ytterligare. Kds budgetförslag förutsätter givetvis att regeringen i fortsättningen bedriver en restriktiv budgetprövning. Om utvecklingen så skulle kräva kan budgeten ytterligare förstärkas genom utförsäljning av vissa statliga företag, eller ytterligare delar av företag, som och domänverkets dotterbolag. Dessutom skulle fler familjejordbruk bli livskraftiga om de fick köpa till kompletterande skog från domänverket. Förutom sådana engångseffekter kan del av vinsten från dras in till statskassan. Lämpligt vore att använda engångsförstärkningar till de investeringsbehov som finns inom exempelvis SJ. Ökade utgifter/minskade inkomster Ett prioriterat område är familjepolitiken. Kds vill införa en beskattad vårdlön som utgår till alla föräldrar med barn i förskoleåldern. Därmed kan valfrihet mellan olika barnomsorgsformer skapas, och vård av egna barn i hemmiljö möjliggöras. Reformen bör införas , med början . Vårdlönen föreslås utgå av basbeloppet/mån, . I familjer med flera förskolebarn utgår full vårdlön för första barnet. För övriga barn utgår vårdlönen /barn. Genom att vårdlönen utgår till alla småbarnsföräldrar bör de som utnyttjar barnomsorg betala in vårdlönen som daghemsoch familjedaghemsavgift. Staten kan då minska statsbidragen till den kommunala barnomsorgen med motsvarande belopp. Statens och kommunernas ekonomi förbättras genom att vårdlönen är beskattad och behovet av bostadsbidrag och socialbidrag minskar. Reformen kostar brutto totalt . Minskade statsbidrag till kommunernas barnomsorg motsvarar . Garantibidraget som utgår i föräldraförsäkringen ersätts med vårdlön, vilket minskar ut Minskade bostadsbidrag och socialbidrag till följd av förbättrad ekonomi för många barnfamiljer innebär . Dessutom återgår av vårdlönen i skatteintäkter. Första året blir därför nettokostnaden för vårdlönereformen 2 000 milj. kr. För /89 blir det 1 000 milj. kr. För att anpassa beskattningen till försörjningsansvar införs rätten att vid beskattningen tudela familjeinkomsten. Överföringen begränsas till 4 gånger basbeloppet. Överföringen får göras så länge familjen har barn . För denna reform anslås för 700 milj. kr. För /89 anslås 350 milj. kr. U-landsbiståndet höjs med siktet inställt på att uppnå av BNI. En uppräkning , d. v. s. 1 000 milj. kr. föreslås för /88. För pensionärerna anslås 1 300 miljoner helår. Devalveringseffekten på folkpensionen återställs och friåret för sjuka pensionärer på sjukhus bibehålles. Budgeteffekt 650 milj. kr. För olika miljöförbättrande åtgärder anslås 315 milj. kr. / 89 och 355 milj. kr. räknat på helår. Åtgärderna framgår av kds miljöpolitiska motion. Ökade regionalpolitiska insatser i form av höjda s. k. länsanslag och sänkta socialavgifter för företag i stödområdena. Totalt 350 milj. kr. helår och budgetår. 10 milj. kr. utöver regeringens förslag anslås till satsning på småföretagsamheten. vill kds öka bidragen till skolan med 130 milj. kr. för att minska antalet elever i klasserna i . För att minska beskattningen på arbete och stimulera energisparandet föreslås en sänkning av arbetsgivaravgifterna (den allmänna löneavgiften på slopas) och en höjning av energiskatterna. Det innebär 2 000 milj. kr. helår i minskade intäkter för slopandet av löneavgiften. Genomförs fr. o. m. Förmögenhetsskatten på arbetande kapital i små och medelstora företag avskaffas fr. o. m. 1989, vilket beräknas kosta 100 milj. kr. helår och 50 milj. kr. Organisationstidskriftsstödet återinförs vilket ökar utgifterna med 20 milj. kr. Polisen får ytterligare 60 milj. kr. för ökad intagning av polisaspiranter och 200 nya polistjänster. Kyrkofonden tillförs ytterligare 60 milj. kr. för att stödja församlingar med svag skattekraft. Den s. k. BB-avgiften, d. v. s. att avgiftsbelägga sjukhusvistelse i samband med förlossning, avskaffas. 20 milj. kr. Diverse utgifter såsom ökade insatser mot aids, behandling av narkotikamissbrukare, SVAR i , vissa handikappolitiska insatser etc. beräknas till 15 milj. kr. /89 och till 20 milj. kr. Totalt ökar utgifterna/minskar inkomsterna med 8 115 milj. kr. För /89 ökar utgifterna med 6 020 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. Besparingar/Ökade inkomster För att finansiera ovanstående åtgärder föreslås följande besparingar och inkomstförstärkningar: Avdragsrätten för arbetsgivarnas och fackföreningsmedlemmarnas medlemsavgifter till sina respektive organisationer slopas fr. o. m. Besparing 1 600 milj. kr. För att finansiera vårdlönereformen höjs barnomsorgsavgiften för arbetsgivarna fr. o. m. Ger 1 600 milj. kr. helår och 800 milj. kr. Plöjning av skatten på alkohol och tobak fr. o. m. Därefter smärre höjningar varje kvartal i takt med inflationsutvecklingen. Ger 680 milj. kr. för budgetåret och 850 milj. kr. Omfördelning från kommunerna till staten sker med 500 milj. kr. Budgetårseffekten blir 250 milj. kr. Ingen kompensation till kommunerna för indragen beskattning av juridiska personer. Besparing 900 milj. kr. Energiskatterna höjs fr. o. m. med sammanlagt 2 250 milj. kr. helår och budgetår. Elskatten ökar med per kWh vilket inbringar 1 400 milj. kr. Oljeskatten höjs med . per kubik vilket inbringar 720 milj. kr. Kolskatten höjs med . per ton vilket inbringar 130 milj. kr. En skatt på freongas införs. Dessutom införs utsläppsavgifter för industrin på utsläpp under de tillåtna gränsvärdena. Beräknas inbringa 230 milj. kr. budgetåret och 460 milj. kr. Bör ses som en intäkt för att finansiera miljöförbättrande åtgärder. Totala besparingar/ökade inkomster med 8 160 milj. kr. helåret och 5 910 milj. kr. Sammanfattningsvis innebär detta budgetförslag samma budgetunderskott som regeringen föreslår. Sammanfattning av kds budgetförslag: Ökade utgifter/minskade inkomster () Skattesänkning genom tudelning av inkomsten Mindre klasser i skolan Slopad förmögenhetsskatt på arbetande kapital i småföretag Stöd till församlingar med svag skattekraft (Kyrkofonden) Besparingar/ökade inkomster Slopad avdragsrätt för medlemsavgifter till arbetsgivarorganisationer och fackföreningsorganisationer Höjning av barnomsorgsavgiften för arbetsgivarna Höjning av alkohol- och tobaksskatten för indragen beskattning av jur. personer Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målen för den ekonomiska politiken, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som redovisas i motionen, 3. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som redovisas i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den kommunala ekonomin, 5. att hos regeringen begär ett förslag till kommunalskatteutjämningssystem i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att hos regeringen begär förslag om avveckling av valutaregleringen, 7. att hos regeringen begär förslag till stimulerande av sparandet i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användande av utsläppsavgifter och andra ekonomiska styrmedel för att uppnå en bättre livsmiljö.