ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo278 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo278 () om gränsskyddet för frukt Den svenska äppel- och päronodlingen skyddas under den del av året då produktionen marknadsförs genom återkommande kvantitativa regleringar, som fått utformningen av totala importstopp. Ordningen är inte reglerad i lag utan är en gällande praxis på basis av ett regeringsbemyndigande avseende möjlighet för statens jordbruksnämnd att föreskriva om licens. Genom importstoppsordningen utestängs konkurrens från framför allt europeiska och nordamerikanska odlare och tillförsäkras den inhemska odlingen ensamrätt på den svenska marknaden. Denna ordning har kritiserats särskilt från amerikansk sida. hävdar att ordningen strider mot reglerna i Allmänna tull- och handelsavtalet (). Som regel fastställs stopperioderna av jordbruksnämnden efter förhandlingar mellan odlare och handel. Denna förhandlings- och beslutsordning har sannolikt inneburit att rimliga hänsyn tagits såväl till de svenska fruktodlarnas skyddsbehov som till marknadens behov och önskemål vad gäller kvantiteter, kvaliteter, sortiment och priser. Sistlidna svenska fruktsäsong, som på grund av det unikt kalla och regniga vädret gav av normal skördekvantitet, avslutades med att av jordbruksnämndens styrelse fastställt datum för hävande av importstoppet ändrades av regeringen för att sedan återigen ändras tillbaka till den ursprungligen bestämda dagen (). Regeringens ingripande innebar att de svenska odlarnas intressen tillgodosågs helt. Förutsättningarna för den fungerande förhandlings- och beslutsordningen förändrades. Regeringsbeslutet kan tolkas som prejudicerande av förhandlingsparterna och berörd myndighet. Detta förhindrar att vederbörlig hänsyn också tas till konsumenternas intresse av ett brett sortiment till rimliga priser. Att skydda svenska producentintressen genom importstopp är klart olämpligt. Inför nästa säsong måste vi få en ordning som bättre tillgodoser samtliga partsintressen. Handelspolitiskt har importstoppet för äpplen och päron blivit en alltmera känslig fråga. Regeringens ingripande förvärrade situationen. Det vore förödande för svensk exportindustri om regeringar i andra länder enligt samma principer delegerade till den inhemska produktionen rätten att bestämma om och när importkonkurrens skall tillåtas. Detta torde strida mot alla principer för det internationella handelsutbytet och inte minst mot den frihandelspolitik som i andra sammanhang så kraftfullt förespråkar. utgår med per kg för äpplen 16 juli29 februari och för päron 16 juli31 december. Som kompensation för ett slopande av importstopp som skyddsmetod kan en förstärkning av tullskyddet övervägas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen skyndsamt ersätter de nu gällande importregleringarna för äpplen och päron med ett rimligt avpassat tullskydd. 1987/88 Jo278
mot · GB02Jo280 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo280 av och () om viss ändring av jordförvärvslagen beslutade om vissa ändringar av jordförvärvslagen. Innebörden var bl. a. lättnader i lagens bestämmelser om prisprövning. 4 § fjärde stycket fick följande lydelse: Förvärvstillstånd får vägras om det är uppenbart att köpeskillingen eller annan ersättning avsevärt överstiger egendomens marknadsvärde. Lagen är enligt vårt förmenande på denna punkt rätt klar. skrev i sitt betänkande (JoU 1986/87:24) bl. a. följande: För att motverka förvärv som görs i kapitalplaceringssyfte och för att motverka en osund allmän prisstegring bör det finnas möjlighet att avslå en förvärvsansökan om det är uppenbart att det avtalade priset överstiger egendomens marknadsvärde. I ett PM från strukturenheten på lantbruksstyrelsen, daterat , konstaterades att enligt 4 § fjärde stycket, får förvärvstillstånd vägras om det är uppenbart att köpeskillingen eller annan ersättning avsevärt överstiger marknadsvärdet. Av lagens förarbeten, menade lantbruksstyrelsen, framgår att denna bestämmelse är avsedd att tillämpas i två fall. Det ena är för att motverka förvärv i kapitalplaceringssyfte och det andra för att motverka en osund allmän prisstegring. Lantbruksstyrelsens slutsats är dock anmärkningsvärd. Man menar att avslag därför endast bör förekomma då både högt pris och kapitalplacering är för handen. PM:et har vållat komplikationer ute bland landets lantbruksnämnder när det gäller tolkningen av den nya jordförvärvslagen på detta område. I lagtexten talas över huvud taget ej om kapitalplacering. Med lantbruksstyrelsens skrivning uppstår frågan om man kan avslå en förvärvsansökan med hänvisning enbart till att köpeskillingen avsevärt överstiger egendomens marknadsvärde. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av jordförvärvslagen att förvärvstillstånd skall kunna vägras endera om köpeskillingen eller annan ersättning avsevärt överstiger marknadsvärdet eller när förvärv görs i kapitalplaceringssyfte. () () 1987/88 Jo280
mot · GB02Jo281 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo281 av () om jordbrukets blockorganisation Uppbyggnaden av jordbrukets blockorganisation, som skall ske i samverkan mellan jordbruksnämnderna, lantbruksnämnderna, länsarbetsnämnderna och LRF, är mera en vision än en realitet. , som skall trygga livsmedelsproduktionen under beredskapstillstånd och krig, är mera en pappersprodukt än en fungerande organisation. motioner i samma fråga har endast föranlett utskottet uttala att arbetet fortgår och initiativ från och regeringen är onödiga. Min uppfattning är att varken jordbruks- eller försvarsutskottet har kunnat peka på någon verksamhet som styrker det uttalandet. Det är mycket angeläget att fredsorganisera blocken. Organisationen borde vara ett instrument för ökad maskinsamverkan i jordbruket och därmed ett delmoment för att få ökad lönsamhet i näringen. Sårbarheten i det svenska samhället, även under fredstid, gör sig särskilt påmind vid långa strömavbrott orsakade av tekniska fel eller svåra väderleksförhållanden. I avsikt att vinna erfarenhet och kunskap har i något enstaka län i landet lantbruksnämnden tagit ut ett överblock och påbörjat inventering och organisation av några block. Men detta är bara i begynnelsen av ett stort förstärkningsarbete för säkerhet och trygghet på landsbygden. Det finns anledning att poängtera att en fungerande blockorganisation inte enbart berör jordbruket och trädgårdsnäringen, utan den är en angelägenhet för hela landets befolkning. Livsmedelsförsötjningen är den viktigaste och mest omedelbara frågan vid en avspärrningssituation. Därför kan man inte slå sig till ro med vetskapen om att uppgiften är utlagd till jordbruksnämnden som huvudansvarig. Om beredskapsfrågor läggs åt sidan därför att de känns inaktuella, står vi handfallna om något händer. Jag föreslår att regeringen dels låter undersöka hur långt arbetet har avancerat ute i varje länsstyrelse, dels till dessa myndigheter framhåller betydelsen av att organisationen blir genomförd så fort som möjligt. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär en redogörelse för hur långt blockorganiseringen har kommit, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om organisationens betydelse. 1987/88 Jo281
mot · GB02Jo282 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo282 av m. fl. om konkurrensbegränsningar och folkhälsosynpunkter i jordbruksregleringen Enligt livsmedelspolitiska beslut var avsikten att begränsa och förenkla jordbruksregleringen så långt som möjligt. Detta innebär bl. a. att effekter av regleringen, som inte är konkurrensneutrala, bör begränsas. En marknad där detta är önskvärt och möjligt är matfettsmarknaden. På denna marknad konkurrerar margarin med produkter som baseras på smörfett. Konkurrensen begränsas dock av den prissättning som bestäms inom jordbruksregleringen. Margarinets kostnadsmässiga fördelar ges en mycket begränsad och reglerad möjlighet till genomslag i konsumentpriserna. Prissättningen innebär mycket stora ingrepp i konkurrensförutsättningarna och betyder alltså nackdelar ur konsumentsynpunkt, som den motverkar andra strävanden hos statsmakterna. Den andel av råvarukostnaden för smör som inte täcks av priset har ökat kraftigt . Den ökade förlusten på smör har täckts genom prishöjningar på mjölk. Mjölkproduktionen har därigenom blivit alltmer lönsam. Denna utveckling ligger inte i konsumenternas och det allmännas intresse. Det är mycket olyckligt att kostnadsövervältringen från smör till mjölk har ökat. Samhället bör motverka att mjölkkonsumenterna betalar kostnader, som är att hänföra till produktion av smör. Det bör vara samhällets sak att genom jordbruksprisregleringen vända utvecklingen genom att mjölksubventionerna används till prissättningen av mjölk. Det finns ytterligare ett samhällsintresse i att förbättra margarinprisets relation till smörpriset, nämligen de näringsmässiga aspekterna på olika typer av fett. livsmedelspolitiska beslut står att man bör vara vaksam så att prissättningen inte motverkar sådana kostnadsförändringar som är önskvärda ur folkhälsosynpunkt. Det är ur denna synpunkt angeläget att minska fettkonsumtionen. Det vegetabiliska fett som ingår i margarin är ur människornas hälsosynpunkt betydligt bättre. Det innehåller bl. a. värdefulla vitaminer. Dessutom finns margarinsortiment med mindre salt, vilket är fördelaktigt för hälsan och minskar riskerna för vissa sjukdomar. Det är angeläget att livsmedelsindustrin ges förutsättningar att konkurrera under lika villkor och att folkhälsosynpunkter beaktas i jordbruksprisregleringen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att konkurrensneutralitet och folkhälsosynpunkter tillmäts en större betydelse i jordbruksprisregleringen. () () 1987/88 Jo282
mot · GB02Jo283 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo283 av i och Hans Nyhage (m) om ekonomisk gottgörelse åt enskild person till följd av jordförvärvslagens effekter Jordförvärvslagen har främst genom sin prisprövningsparagraf varit till åtskilliga men för enskilda personer och ofta i kombination med rationaliseringsparagrafen gett anledning till synnerligen olyckliga effekter. Detta har varit anledning till att några fall kommit att prövas i . har två fall varit aktuella för prövning. Ett fall har då lett till att svenska staten klandrats på fyra punkter av . I ett annat fall har en person, , tidigare ägare till i , fått tillstånd till prövning i kommissionen. Vi finner det utomordentligt anmärkningsvärt att den inte är beredd att ta upp detta fall till sakbehandling. Därigenom kunde den nesa för svenska staten, som en fällande dom onekligen utgör, undvikas. skulle den förorättade något snabbare än eljest få upprättelse för den skada han uppenbarligen lidit genom tillämpningen av jordförvärvslagens prisprövningsparagraf. Det förhållandet att jordförvärvslagen nu högst väsentligt modifierats beträffande prisprövningen ger stöd för att det råder enighet om lagens ofördelaktiga effekter. Många fastighetsägare har, prisprövningsparagrafen varit gällande, vid försäljning förorsakats ekonomisk skada. För de flesta torde det i efterhand vara näst intill omöjligt att erhålla upprättelse. Därutöver finns det fall där skadan blivit så stor att vederbörande tvingats lämna gård och grund. För dessa är det rättssamhällets absoluta skyldighet att tillse att upprättelse kommer till stånd. Fallet är ett sådant. Vi anser därför att bör gottgöras ekonomiskt. En dylik gottgörelse torde också kunna vara normerande för andra fall, där lika grav skada har ägt rum till följd av prisprövningens effekter. Med anledning av det anförda hemställs att uttalar sig för att bör gottgöras ekonomiskt för liden förlust. Hans Nyhage (m)
mot · GB02Jo285 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo285 av m. fl. (m) om utveckling av landsbygden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A484 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förutsättningarna för utveckling på landsbygden. () () () () ()
mot · GB02Jo286 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo286 av och () om jordbruket i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A485 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den minskande sysselsättningen inom det halländska jordbruket, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fiskerinäringen i , 3. att hos regeringen begär att i ur anslaget B 8, Vård av naturreservat m. m., Miljö- och bil. 16, tilldelas medel för underhåll av den halländska sandkusten.
mot · GB02Jo287 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo287 av och () om översyn av jordförvärvslagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A488 hemställs att begär att regeringen gör en översyn av jordförvärvslagen i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GB02Jo288 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo288 om utveckling av läns landsbygd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A489 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rationaliseringskungörelsen.
mot · GB02Jo3 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo3 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:74 om skördeskadeskydd Enligt propositionen skall LRF utöva huvudmannaskapet för skördeskadeskyddet genom en särskild juridisk person. LRF har för detta ändamål inrättat en stiftelse vars styrelse utses av . Vi anser att det kan vara rimligt att avlasta staten det administrativa ansvaret för skördeskadeskyddet. Effektivitetsvinster kan uppnås genom den nya organisationen. som inrättas kommer att erhålla uppgifter som rör myndighetsutövning. Det är av denna anledning nödvändigt att det i lagstiftningen preciseras att stiftelsen utan krav på organisationstillhörighet står öppen för alla jordbrukare. Föredragande statsråd anför under 3.2, Skyddets omfattning, att skyddet väsentligen är ett individuellt totalskadeskydd och att det är öppet för alla jordbrukare med mer än 5,0 ha åker. Det är med hänsyn till myndighetsutövningen och att regleringsmedel ingår nödvändigt att det i jordbruksutskottets skrivning preciseras att organisationstillhörighet inte skall vara nödvändig för att nyttja stiftelsen. Alla jordbrukare med mer än 5 ha åker skall, oavsett organisationstillhörighet, ha rätt att nyttja stiftelsens resurser vid skördeskador. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att som en tredje paragraf i Lag om beslutanderätt för Stiftelsen skördeskadeskydd lägga: 3 § Skyddet är ett individuellt totalskadeskydd och är öppet för alla jordbrukare med mer än 5,0 ha åker, oavsett organisationstillhörighet. () (fp) 1 1987/88.
mot · GB02Jo302 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo302 om fortsatt stöd till skogsodling efter avverkning Mot. av lågproducerande skog 1987/88 Genom bidrag ur det särskilda anlsaget Skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd har /83 till 1987/88 slutavverkats nära 2 000 ha eller ca 320 ha/år på . Den totala slutavverkningsarealen (normal slutavverkning + slutavverkning av lågproducerande skog) uppgår i genomsnitt till ca 1 150 ha/år . Arealen lågproducerande skog utgör alltså en mycket stor andel av den totala avverkningen och får därför stor betydelse för syselsättningen både i skogen och i sågverken på ön. För att de sistnämnda skall kunna fortsätta sin verksamhet krävs avverkning av allra minst nuvarande omfattning. Bidraget har också stor betydelse för den långsiktiga virkesproduktionen på genom att glesa och dåliga bestånd med låg produktion ersätts med tätare och mer produktiva skogar. Erfarenheten av bidraget till Skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd är mycket goda på . Genom ett rutinlagt samråd med har inga konflikter uppstått med hänsyn till naturvårdsoch kulturminnesvårdsintressen. Anslagets möjlighet att stödja naturvårdsoch kulturminnesvårdsinvesteringar samt, enligt budgetpropositionen även möjlighet att försöksvis ge bidrag till olika åtgärder som syftar till att ta tillvara natur- och kulturvärden är mycket positiva ur gotländsk synvinkel. De statsbidrag som för detta bistånd utgått till länet har uppgått till i genomsnitt 1,57 miljoner/år. har anslagsramen minskats varför fått mindre bidrag. Vi ser med stor oro på denna neddragning och de förslag att helt ta bort stödet som förekommit. Det anslag vi fått för innevarande budgetår förbrukades vid budgetårets början och räckte då inte till alla inneliggande ansökningar. Bidraget har för del i stort inneburit ett nettotillskott av slutavverkningsareal, vilket betyder att om bidraget försvinner minskar den totala slutavverkningen ungefär i motsvarande grad med mycket allvarliga konsekvenser för sysselsättningen på ön. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det fortsatta behovet av statligt stöd till skogsbruket I 1987/88. 3 sami Nr Jo3023!0 under anslagsdelen Skogsodling efter avverkning av lågproduce- Mot. 1987/88 rande bestånd.
mot · GB02Jo304 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo304 av m. fl. om gallringsskyldigheten i främst privatskogsbruket Skogsnäringen svarar för en betydande del av sysselsättningen i . Ofta inom områden där alternativ sysselsättning saknas. Totalt i sysselsätts cirka 230 000 personer inom skogsnäringen. Skogsavverkningen i har under en följd av år varit alltför låg inom privatskogsbruket. Skogsbruket har tvingats kompensera detta genom mycket hårda avverkningar på egen skog, ett förhållande som inte kommer att kunna fortsätta. 1 riket som helhet låg 1986 avverkningar på cirka 65 milj. m3sk medan den långsiktigt möjliga avverkningen bör kunna vara cirka 75 milj. m3sk. sattes nytt importrekord. Med en nettoimport på cirka 6,5 milj. nVsk. Virkesimporten sker från många länder även utanför . Den låga avverkningen inom privatskogsbruket leder alltså till virkesbrist med åtföljande import som resultat. beslöt om kompletteringar i skogsvårdslagen för att åstadkomma en ökad avverkning inom privatskogsbruket: Skyldighet att utföra viss miniavverkning Gallringsskyldighet i yngre skog Skyldighet för fastighetsägaren att inneha en aktuell skogsbruksplan beslöts om flera nya åtgärder för att öka avverkningen inom privatskogsbruket. Ökade insättningsmöjligheter på skogskonto Minskad ransoneringsskyldighet för slutavverkning Medel till skogsvårdsstyrelserna för ökad information, rådgivning och lagtillsyn med inrikting mot de passiva skogsägarna Översyn av jordförvärvslagstiftningen i syfte att underlätta överlåtelse av fastigheter till aktiva brukare Översyn av egenavgiftssystemet beslöt om Ökade anslag till ÖSI, översiktlig skogsinventering har flera viktiga uppgifter att fylla i arbetet för att Genom att upprätta ÖSI, översiktliga skogsinventeringar, kartlägger bl. a. var den avverkningsmogna skogen finns. Därefter försöker man genom information, rådgivning och lagtillsyn att aktivera den passive skogsägaren. Enligt vår uppfattning har Mot. detta slagit väl ut när det gäller slutavverkning. gäller det att ta itu med gallringen. Där är dock enligt vår uppfattning risken att misslyckas mycket större, eftersom här saknar lagligt stöd vid sin kontakt med markägaren. till gallringsparagrafen i skogsvårdslagen är så utformad att gallringsskyldigheten blivit helt verkningslös. Enligt föreskrifterna inträder gallringsplikten först vid den s. k. självgallringen. Enligt vår uppfattning måste en ändamålsenlig gallring ske än så. Det är framför allt den yngre skogen som är i behov av gallring. Skall virkesförsörjningen fungera måste gallringen öka kraftigt. För både skogsägaren och samhället är det nödvändigt att skogsproduktionen långsiktigt hålls på högsta möjliga nivå. Det är nödvändigt med en komplettering av nuvarande bestämmelser så att skogsvårdsstyrelserna bättre än nu kan klara av att uppfylla behovet av gallring i framför allt privatskogsbruket. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade krav på gallring i främst privatskogsbruket. () () () ()
mot · GB02Jo306 · 1988-01-28 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo306 av och () om tullskyddets utformning för trädgårdsprodukter Från den yrkesmässiga trädgårdsodlingens sida har framhållits att en väsentlig orsak till näringens ogynnsamma utveckling står att finna i tullskyddets konstruktion. Detta har inte utgjort ett reellt hinder för att exempelvis lågprispartier från statshandelsländer eller prispressade överskottspartier från kunnat komma in och störa en balanserad marknadssituation i vårt land. Från trädgårdsodlingens sida har som förbättringar begärts dels omskrivningar av vikttullar till motsvarande värdetullar, dels att vissa värdetullar kombineras med minivikttullar för att förhindra en alltför orimlig lågprisimport. Behovet av dessa tulljusteringar kvarstår och vi hemställer att uppdrar åt regeringen att följa importutvecklingen för trädgårdsnäringens huvudkulturer i avsikt att närmare klargöra behovet framöver av justeringar. Det är också angeläget att ställa krav på att det tullskydd som länder i vår omvärld omger sig med inte är starkare än det svenska gränsskyddet. Om så vöre fallet skulle svenska producenter av trädgårdprodukter, krukväxter samt vissa prydnadsväxter kunna skapa vissa exportmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det svenska tullskyddets utformning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att importutvecklingen följs noggrant för trädgårdsnäringens huvudkulturer, 3. att hos regeringen begär förslag om åtgärder syftande till förbättrade exportmöjligheter för svensk trädgårdsnäring.