mot · GB02Sk366 · 1988-01-21 00:00:00 — Med utgångspunkt i de tidigare angivna fördelningspolitiska förutsättningarna bör en marginalskattesänkning genomföras 1989 genom att den högsta marginalskatten fastställs till . Vidare bör grundavgiften på . som alla betalar oavsett inkomst avskaffas. Dessa två förslag skulle tillsammans innebära skattesänkningar på i storleksordningen 1 000 milj. kr. Detta bör finansieras genom höjd skatt på energiråvaror, t. ex uran, olja och kol. Det av (s) införda schablonavdraget gynnar bara dem som inte har kostnader för resor. Schablonavdraget bör därför enligt vår åsikt sänkas med . Arbetsgivaravgifterna är dels försäkringsavgifter: ATP , sjukförsäkringsavgift , folkpensionsavgift och delpensionsavgift . I övrigt är arbetsgivaravgifterna att betrakta som nytillkomna skatter. Det sammanlagda uttaget uppgår till av utbetalda löner. Egenföretagarna erlägger avgifter av samma storlek på sin inkomst. anser att de arbetsgivaravgifter som inte kan anses som försäkringsavgifter i stället bör tas ut av företagen i form av miljöavgifter. I motion om näringspolitiken föreslås en omläggning av löneskat ter och egenavgifter till förmån för småföretagare. Reformen finansieras i sin helhet inom avgiftssystemet. Våra förslag innebär i en första etapp en sänkning av sjukförsäkringsavgiften på en lönesumma , vilket motsvarar en skattesänkning på . Vidare föreslår vi att egenavgifter inte tas ut för inkomster motsvarande 1 basbelopp, . Förslagen innebär att samtliga företag med en lönesumma under 3 milj. kr. får en sänkning av sina arbetsgivaravgifter. Företagsbeskattningen i trängre mening (vinstskatten på företagen) har fått relativt sett minskad tyngd. Det hänger bl. a. samman med de generösa möjligheter, som har funnits för extra avsättningar och extra avskrivningar i syfte att främja och påskynda olika typer av investeringar. De svenska avskrivnings- och lagervärderingsreglerna är dessutom av tradition mycket generösa. De regler som skapats har framför allt inriktat sig mot varuproducerande företag. Tjänstenäringarna har missgynnats. anser att skattebasen bör breddas och skattesatsen för bolagsbeskattningen sänkas. Vinstdelningsskatten och löneavgiften som går till löntagarfonderna bör avskaffas. I det kommande reformarbetet på skatteområdet behöver också egenföretagarnas speciella skatteförhållanden särskilt uppmärksammas. Dessa kan inte behandlas såsom bolagen vad gäller avsättningsmöjligheterna då dessa beskattas enligt inkomstskatteskalan. Därför måste avsättningsmöjligheterna för småföretag finnas kvar. Någon motsvarighet till löntagarnas schablonavdrag vid inkomstbeskattningen bör skapas. Utvecklingen har gått i riktning mot lindrad förmögenhetsbeskattning av företagskapital. Enligt vår uppfattning är det angeläget att den utvecklingen kan fortsätta. Vi har tidigare i motioner föreslagit en total avveckling av kapitalbeskattningen på företagskapital och förutsätter nu att sittande företagsutredning lämnar förslag i denna del. Konsumtionsskatterna och skatterna på olika förbrukningsvaror har numera också stor tyngd. För vanliga hushåll väger givetvis mervärdeskatten tyngst. Vissa verksamheter och varor är momsbefriade (många typer av tjänster, vissa tidskrifter, vatten, dentaltekniska produkter, konstverk som ägs av upphovsman m. ), andra har en teknisk skattskyldighet (skepp för yrkesmässigt fiske, krigsmateriel, läkemedel, allmän nyhetstidning m. m.). Andra har nedsatt momsplikt till (påslag, s. k. byggmoms) resp. (påslag). Av den totala offentliga och privata konsumtionen är momspliktig enligt den normala momssatsen, enligt 60 procentsregeln, har teknisk skattskyldighet och är inte beskattat. En breddning av momsbasen till att gälla alla helt momsbefriade varor och tjänster skulle med andra ord teoretiskt ge ca 25 miljarder till statskassan. Detta är en möjlig finansieringskälla för skattesänkningar på andra områden. En marginalskattereform innebär nödvändigtvis att de med högst inkomster får de största skattesänkningarna. Det finns flera sätt att kompensera för Vi anser bl. a. att marginalskattesänkningarna skall bytas mot lägre löneökningar. Ett annat sätt är ökade transfereringar till svaga grupper t. ex. införande av vårdnadsbidrag, höjda studiemedel eller förbättringar för de sämst ställda pensionärerna. Dessa nödvändiga åtgärder kräver att reformutrymme skapas på annat håll genom besparingar om inte skattetrycket skall öka. Ett sätt att ge låginkomsttagarna en skattesänkning inom ramen för skattetryck är en omfördelning inom momssystemet så att basmaten blir billigare och mera sällan köpta varor blir dyrare. En differentierad moms skulle ge flera positiva effekter: - En omfördelning från höginkomsttagarna till låginkomsttagarna utan ökade marginaleffekter. - En stabiliseringspolitisk effekt då kapitalvaror med högt importinnehåll blir dyrare och inhemskt producerade livsmedel billigare. - En bättre samstämmighet med regler inom EG-området. anser att momsen för basmaten (t. ex. mjöl, gryn, kött, fläsk, fisk, mjölk, matfett, ägg, potatis, grönsaker, frukt) skall sänkas från till (den s. k. byggmomsnivån) i detaljhandelsledet. Detta bör finansieras med en högre moms på varor man köper sällan (t. ex. bilinköp, hemelektronik, möbler och fritidsartiklar). Det skulle kräva en tredje momssats på för full finansiering. Skatter och avgifter på miljö, energi och råvaror Enligt uppfattning bör en stor del av en sänkt skatt på arbete finansieras med skatt på energi, råvaror samt miljöavgifter. På detta sätt uppnås också miljö-, energi- och hushållningspolitiska mål. Enligt vår uppfattning är det angeläget att utnyttja skatte- och avgiftsinstrumentet för att i ökad utsträckning bidra till energi- och resurshushållning samt bättre miljö. I det kommande reformarbetet på skatteområdet bör miljöavgifter ägnas särskild uppmärksamhet. Energibeskattningen måste även i fortsättningen utformas främst från energipolitiska utgångspunkter men också från stabiliseringspolitiska. På så sätt bör skatten på arbete kunna pressas ner. Om en höjning av energiskatten genomförs i kombination med sänkningar av inkomstskatten och andra skatter på arbete och arbetande kapital behöver inte det svenska näringslivets konkurrenskraft försämras. På samma sätt verkar omfördelning av skatter på energiområdet. Därigenom kan också en regionalpolitisk! bättre avvägning av skattebördan uppnås. Oljeprisfallet har kraftigt försämrat villkoren för de inhemska energikällor som skall ersätta kärnkraften . Det finns enligt vår mening därför anledning att finansiera en del av inkomstskattesänkningen med en höjning av oljeskatten. Detta skulle också ge de inhemska energikällorna en förbättrad konkurrenssituation. Vidare bör en uranskatt införas som finansieringskälla. En tredje finansieringskälla för en sänkning av skatten på arbete bör enligt vår mening vara råvaruskatter. I infördes ett råvaruskattesystem som omfattar ett femtiotal råvaror. Avgiftsuttaget belastar där täktverksamhet som t. ex. sand, grus, kalk, lera och jord. Avgiften uttas såväl på inhemsk täktverksamhet som på importerade råvaror. En råvaruskatt stimulerar till återanvändning och ger incitament till en teknikutveckling mot mer resurssnål produktion. Som ett led i fortsatta överväganden kring ett svenskt system för råvaruavgifter och råvaruskatter bör lämpligen erfarenheterna från det danska systemets uppbyggnad inhämtas. En fjärde källa är enligt vår uppfattning miljöavgifter. har i en särskild motion förespråkat ett systematiskt användande av miljöavgifter, dels för att minska utsläppen, dels för att täcka de samhälleliga utläggen som utsläppen orsakar. För att inte kraftigt öka bördan på företagen bör dessa avgifter motsvaras av neddragningar av arbetsgivaravgifternas skattedel. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för en skattereform inför 1990-talet, 2. att beslutar att med utgångspunkt i de i motionen angivna fördelningspolitiska förutsättningarna högsta skattesats i inkomstskatteskalan skall sättas till , 3. att beslutar att avskaffa grundavgiften på vid inkomstbeskattningen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om energi- och råvarubeskattningen samt miljöavgifter, [att hos regeringen begär en utredning om och förslag till nytt skatteutjämningssystem i enlighet med vad som i motionen anförts1], 5. att hos regeringen begär förslag till differentierad mervärdeskatt med lägsta skatt på basmat i enlighet med vad som i motionen anförts. () (c) () () () () () '/ 1987/88:Fi307