mot · GB02Ub296 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub296 av och () om meritvärderingen av den konsumentekonomiska utbildningen vid lanthushållsskolor Kunskaper inom kost- och hälsoområdet är av stor betydelse såväl för folkhälsan, samhällsbehovet, som för den enskildes hälsa och ekonomi. Konsumentekonomisk utbildning bedrivs i huvudsak inom grundskola, gymnasieskola och vid lanthushållsskolor. Konsumentekonomisk utbildning syftar till att ge eleverna en bättre grund att stå på i kommande yrkesverksamhet t. ex. i vård-, service- och läraryrken, inom storhushåll och restaurang samt alla arbeten inom barnomsorgen. Som ett värdefullt komplement till konsumentekonomisk utbildning inom gymnasieskolan ordnas i Kristanstads län också utbildningskurser på olika lanthushållsskolor. Detta sker i länets tre internatskolor. Två av dessa drivs av , nämligen lanthushållsskolorna i och , en tredje skola, nämligen Apelrydsskolan i , drivs av . Dock får alla tre skolorna bidrag från statsmedel till lärarlöner. Som internatskolor erbjuder de eleverna en ny och annorlunda studiemiljö. Här har de som så önskar möjligheten att bo på skolan under arbetsveckorna. Det innebär mycket gemenskap och man får många vänner för livet. Men det innebär också möjligheter att ta ansvar och visa hänsyn gentemot kamrater. Lanthushållsskolorna utgör ett värdefullt alternativ inom gymnasieskolan vad gäller konsumentekonomisk utbildning. Eleverna får kunskaper i hem- och hushållsgöromål, friskvård, miljövård, den egna ekonomin och föräldrautbildning. Alla mycket viktiga kunskaper som man har glädje och nytta av under hela livet. Den dubbla rollen i dagens samhälle att sköta både hem och förvärvsarbete ställer stora krav på både kvinnor och män. Många barn får heller inga kunskaper alls på detta område med sig hemifrån. Hur fritiden används får allt större betydelse för hushållens ekonomi. Den som får lära sig att hushålla med sina resurser och att utföra allt slags hemarbete kan leva på en helt annan standard än den som inte får någon hushållsutbildning. Det finns med andra ord ekonomisk att göra för den enskilde med rätt kunskap på detta område. För landet som helhet kan också ekonomiska vinster göras. En god kunskap på kost- och hälsoområdet kan förhindra många sjukdomar, såsom felnäring, cancer, hjärtinfarkter, allergier m.m. Detta innebär i sin tur stora besparingar på sjukvårdsområdet. Alla skolor uppmanas nu att satsa på kultur och det läggs stora pengar på detta. Kultur är något som lanthushållsskolorna alltid har haft och kommer att fortsätta att ha som ett naturligt inslag i undervisningen och i vardagslivet vid skolorna. En levnadskultur att föra vidare till kommande generationer. Problemet för konsumentekonomiska specialkurser är bristen på intresse för denna form av utbildning, som delvis kan bero på att utbildningen inte leder till någon meritpoäng . De konsumentekonomiska internatkurserna är enligt vår mening mycket värdefulla komplement till den tvååriga konsumtionslinjen i gymnasieskolan. Det är angeläget att information om konsumentekonomisk utbildning vid lanthushållsskolor meddelas elever i samband med studieval. bör uppmärksammas på detta. Utbildningen borde också enligt vår mening leda till meritpoäng. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utökad information angående konsumentekonomisk utbildning vid lanthushållsskolor, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utbildningen vid lanthushållsskolor skall ge meritpoäng. () () 1987/88 Ub296