mot · GB02Fö608 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö608 av och () om och behovet av ubåtsjaktfartyg, m. m. Situationen för , främsta örlogsvarv, är problemfylld och allvarlig. Varvet saknar nybeställningar i tillräcklig omfattning . Ordersvackan är djup. behöver vårt svenska försvar betydligt fler moderna fartyg till ubåtsjakten. Men regeringen säger nej till nya fartygsbeställningar. Vi motionärer finner situationen paradoxal, allvarlig och djupt oroväckande redan i ett kort framtidsperspektiv. Vi föreslår att pengar anslås och nybeställningar av lämpliga ubåtsjaktfartyg görs vid . Varvsledningen har tidigt slagit larm om den hotfulla situationen . Stora ansträngningar har gjorts för att få nya order även på den civila marknaden inom och utom landet. Konkurrensen inom varvsnäringen är emellertid utomordentligt hård och turbulensen kring svensk vapenexport har knappast underlättat varvets ansträngningar på utlandsmarknaden. Den djupa ordersvacka som föreligger vid varvet har gjort att 250 av de 1 100 anställda har meddelats uppsägning. Blir det inga nybeställningar av fartyg , kan varvet tvingas planera för en väsentlig kapacitetsminskning. Unik kompetens i fara Därmed skulle snart följa varsel om ytterligare uppsägningar av betydande omfattning. har uppsägningarna lett till annalkande konsekvenser för varvets kompetens vad gäller utvecklingsarbete och byggande av örlogsfartyg av olika slag i såväl plast som stål. har en väl dokumenterad och även av regeringen omvittnad stor betydelse som försvarsindustri. Varvets kompetens är hög, och på plastteknikens område har detta svenska örlogsvarv vunnit internationell ryktbarhet. I och med att skrovet till den senaste beställningen av minröjningsfartyg i Landsortsserien är färdigbyggt står den stora moderna s. k. plastbyggnadshallen tom. Några nybeställningar finns inte. Regeringen vill inte göra sådana förstärkningar av ubåtsjakten, och en riksdagsmajoritet bestående av (s) och (fp) sade nej till moderata förslag om nya fartyg. I detta läge frågar man sig: Hur länge får och kan behålla sina skickliga yrkesarbetare och tekniker som bär upp varvets unika kompetens på plastteknikens område? Även ubåtsbyggnadshallen på varvet står snart tom. Om ingen tidigareläggning görs i beställningen av den planerade Ubåt 90 äventyras kompetensen även på detta viktiga produktionsområde. finns yrkesskickliga ubåtsbyggare vid . Försvinner dessa till andra arbeten och orter tar det åratal att återupprätta en likvärdig personalkompetens. Likartade problem hotar att uppstå även vad gäller utvecklingsarbetet inom fartygsteknologin vid varvet. som ropar efter fartygsbeställningar från marinen har det blivit alltmer uppenbart att behöver betydligt fler örlogsfartyg för att få bukt med de ständiga ubåtskränkningarna inne vid våra kuster. Endast med våra egna insatser kan vi räkna med att nå framgång i jakten på de främmande ubåtarna. Nära efter den sovjetiska ubåtens grundstötning i och efter sovjetiska ubåtars operationer i har vårt land ännu inte en komplett ubåtsjaktstyrka av den omfattning som krävs för en komplicerad ubåtsjakt. Men vi bör ha resurser att bekämpa främmande ubåtsoperationer på mer än ett ställe . Anskaffning av fartyg till en andra ubåtsjaktstyrka måste följaktligen omgående påbörjas. I enlighet med det moderata förslaget försvarskommitté föreslår vi att beställning görs av ytterligare två kustkorvetter av Göteborgsklass samt att en tidigareläggning sker av den planerade beställningen av den nya ubåtstypen Ubåt 90. Byggandet av kustkorvetter sker vid . Ett bemyndigande till regeringen enligt vårt förslag skulle förbättra varvets situation avsevärt. Vi utgår då ifrån att Ubåt 90 i enlighet med de senaste årens ubåtsbygge åtminstone till hälften byggs vid . Om avslår vårt och moderata samlingspartiets förslag om beställningsbemyndigande beträffande två kustkorvetter och en Ubåt 90 vill vi som ett andrahandsyrkande föreslå beställning av två minröjningsfartyg av Landsortsklass. Också dessa moderna fartyg, bl. a. utrustade för ubåtsjakt, seriebyggs vid . 1987/88 F5608 Många nya fartyg krävs Byggandet av två kustkorvetter och en Ubåt 90 är dock endast början på uppbyggandet av en andra ubåtsjaktstyrka. Fler fartyg, helikoptrar och utbåtsjaktflygplan måste anskaffas i enlighet med de behov som chefen för marinen redovisat till ÖB. kan det konstateras, att en stor del av den svenska örlogsflottan måste förnyas . Redan nu har marinen tvingats lägga upp betydelsefulla fartyg, som enligt planerna skulle finnas med i organisationen ännu . Hur skall dessa ersättas i bl. a. viktiga bevakningsuppgifter som åvilar marinen och som kunnat fullgöras endast med stora svårigheter i brist på fartyg? I och med gränsdragningen för ekonomiska zoner i har tillförts havsyta. Rätten till bl. a. fiske tillkommer i detta område. Här uppstår nu behovet av svensk övervakning. De båda tullkryssare som betjänar farvattnen runt kan inte ensamma räcka till för de nya övervakningsuppgifterna. Antingen behövs fler fartyg inom marinen för detta ändamål eller skall tillföras fler fartyg. Den svenska marinens fartyg måste ha en flexibel anpassningsförmåga. Det är angeläget att så många fartyg som möjligt är anpassade till minröjning, även om huvudfunktionen är en annan. Detta kräver fartygsskrov av ickemagnetiskt slag, dvs. trä eller plast. Slutsatsen ligger nära till hands att behovet av nybyggen i plast är ungefär lika stort som de närmaste årens beställningsbehov hos . Under alla omständigheter måste den svenska marinen senast in ersätta den del av flottan som redan nu är i behov av nyförvärv. Flertalet av skroven måste vara av plast. Vad händer om kompetens och kapacitet då gått förlorad? Den oroväckande situationen för och bristerna inom ubåtsjakten skulle inte ha förelegat om moderata samlingspartiets förslag i blivit bifallna. Från moderat håll har vi också framhållit statens ansvar i egenskap av ägare till . Ett sådant ansvar har också fastslagits av , eftersom varvet med sin inriktning har begränsade möjligheter att påverka sin försäljningsvolym genom egna insatser (prop. 1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr. 1979/80:405). 1987/88 FÖ608 anförde (NU 1982/83:55) att uttalande borde stå fast. Dock framhöll utskottet att det i första hand borde vara de militära myndigheternas sak att på grundval av en övergripande planering sörja för ett såvitt möjligt jämnt och effektivt utnyttjande av de varvsresurser som står till marinens förfogande. Till detta skall sägas att de militära myndigheterna inte har några andra resurser och bemyndiganden än dem som riksdag och regering anvisar. Inte heller tycks det finnas intresse i försvars- och industridepartementen för att bibehålla kapacitet och kompetens som fartygsbyggare . Detta är naturligtvis paradoxalt mot bakgrund av det stora behov av fartyg från som föreligger. Äventyras nu framtiden för denna försvarsindustri, innebär det ett ökat säkerhetspolitiskt risktagande. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att planeringsramen för det militära försvaret för perioden /88-1991/92 ges en sådan inriktning att två kustkorvetter av s. k. Göteborgsklass och en modern ubåt av typ 90 inrymmes, 2. att , därest yrkandet under 1. icke skulle bifallas, bemyndigar regeringen att medge beställningar av två minröjningsfartyg av Landsortsklass, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det framtida sysselsättningsläget vid , 4. att hos regeringen begär att överbefälhavaren och chefen för marinen får i uppdrag att redovisa marinens behov av nya fartyg för tiden fram samt därmed sammanhängande behov av med angivande av kapacitet och kompetens. () () 1987/88 FÖ608