ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sf403 · 1988-01-21 00:00:00 — av m. fl. (s) om viss ändring i studiestödslagen 1987/88 Sf403405 I en skrivelse till regeringen krävde ABF och LO att en utredning med syfte att bedriva försöksverksamhet för att nå de kortutbildade med vuxenutbildning skulle tillsättas. Regeringen reagerade snabbt på kraven och i en rad propositioner signalerades att det fortsatta reformeringsarbetet av vuxenutbildningen var en av de viktigaste frågorna. Propositionerna genomsyrades av en fördelningspolitisk vilja och en jämlikhetsorienterad målsättning. Ett faktum är att de redan välutbildade främst utnyttjar samhällets möjligheter till vuxenstudier. Personer med högre utbildning får lättare yrkespositioner som stimulerar till deltagande i vuxenstudier. Ett sätt att åstadkomma en utjämning kan vara att tvinga stora grupper att delta och förhindra ett deltagande för andra. Detta är naturligtvis omöjligt, men vad frågan gäller är således en avvägning mellan riktade och generella åtgärder. I syfte att rikta resurserna mot de mest behövande grupperna beslutades att tim- och dagstudiestöd (korttidsstudiestöd) fördelades till deltagare i prioriterade cirklar och ämneskurser vid folkhögskolor. Prioriteringsgrunden var skiftarbete eller oregelbunden arbetstid, tungt och slitsamt arbete samt tidigare kort utbildningsbakgrund (folkskola eller grundskola). CSN (centrala ) som är tillsynsmyndighet för vuxenstudiemedlen har i sina ansträngningar att nå de primära målgrupperna lagt ett förslag som fattat beslut om, som innebär delvis ändrade urvalsmöjligheter för vuxenutbildningsnämnderna. Detta har gett upphov till upprörda känslor inom LO-kollektivet. Begreppet kortutbildade och andra resurssvaga grupper är svårdefinierbart. Detta är ett av irritationsmomenten som gett upphov till CSNs förslag om ändring i studiestödslagen. Den starka fokuseringen på de kortutbildade har medfört att man inte uppmärksammat gruppen med enbart gymnasial utbildning. Denna grupp befinner sig mellan de kortutbildade och de välutbildade. Eftersom denna grupp växer och studiemotivationen ofta är låg även i denna grupp vidgas återigen klyftan mellan de välutbildade och övriga grupper. Det är SVUX utifrån begreppet överbryggande utbildning presenterade sin ingående analys av utbildningsklyftorna i samhället. 1 1987/88. Nr S/403-405 har vi skiftat från en grundskolereform till något som vi kan kalla Mot. för en gymnasieskola för alla. Det är då naturligt att vi måste överväga om Sf403 dagens definition av kortutbildade är riktig. Begreppet kortutbildade bör kunna definieras olika beroende på ålder och utbildningsform. Att läsa och skriva är väsentligt men knappast tillräckligt. Den roll som folkutbildningen är tänkt att spela för en utjämning av politiska, kulturella och sociala resurser i samhället går utanför denna mer snäva syn. Dagens kortutbildade är som vi beskrivit i viss mån nya grupper än . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioriteringsgrunderna för fördelning av studiestöd. () () () ()
mot · GB02Sf404 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf404 av m. fl. (fp) om budgeteringen av studiemedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ub565 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om budgeteringsprinciper för studiemedel. () () () () () () () ()
mot · GB02Sf405 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf405 av m. fl. (s) om vuxenutbildningsavgiften I årets budgetproposition har utbildningsministern föreslagit en minskning av den del av vuxenutbildningsavgiften som går till andra ändamål än vuxenstudiestöden och dess administration. T rots detta föreslås en stor del av vuxenutbildningsavgiften även i fortsättningen gå till sådana kostnader. Ursprungligen var detta avsett att vara en övergångsföreteelse, vilken skulle avvecklas inom en ganska kort tic. Så har emellertid inte skett. Behovet av vuxenstudiestöd är mycket stort, därför bör hela vuxenutbildningsavgiften gå till sådana stöd och de s. k. kringkostnaderna bör finansieras på annat sätt. Arbetsgivare är skyldiga att betala vuxenutbildningsavgift för sina anställda. Egenföretagare är däremot inte skyldiga att betala sådan avgift. Det är dock uppenbart att även denna grupp utnyttjar vuxenstudiestöd, inte bara till uppsökande verksamhet på arbetsplatser, utan även i form av internatbidrag och särskilt vuxenstudiestöd för längre studier. Därför bör även egenföretagare åläggas skyldighet att betala vuxenutbildningsavgift. Därjämte bör varje vuxenutbildningsnämnd tilldelas medel i form av odelade reservationsanslag i stället för den nuvarande uppspaltningen på uppsökarmedel och olika stödformer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vuxenutbildningsavgiften. () ()
mot · GB02Sf406 · 1988-01-22 00:00:00 — av m. fl. om begränsningen av antalet timmar med Vid heltidsstudier får korttidsstudiestöd utgå för och vid deltidsstudier för . Grupper med oregelbunden arbetstid, t. ex. vårdpersonal, transportarbetare och industriarbetare med kontinuerlig skiftgång, har emellertid ofta längre arbetsdagar. Korttidsstudiestöd bör därför i stället utgå för samtliga timmar med inkomstbortfall på grund av studier. Korttidsstudiestödet är skattepliktigt. I motsats till timersättningen vid grundvux och grund-sfi preliminärbeskattas det emellertid inte. Följden blir att den skattskyldige ofta får en ganska kännbar slutlig skatt och att samhället får vänta ett å på att få in beloppet. Korttidsstudiestöden bör därför preliminärbeskattas med lämpligt schablonbelopp. Det blir till fördel för både den enskilde och samhället. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om villkoren för korttidsstudiestöd, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uttagande av preliminärskatt på korttidsstudiestöd1]. () () ' 1987/88: Sk382
mot · GB02Sf407 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 407 av m. fl. om timersättningen vid grundläggande Timersättning vid grundvux och grund-sfi utgår nu endast för studietid. Det bör vidgas till att omfatta även restid med inkomstbortfall. De ökade kostnader detta kommer att medföra torde totalt sett bli ringa, men det blir en stor förbättring för de studerande som har långa resvägar. Tjänstledighet för deltagande i grund-sfi är semesterlönegrundande frånvaro enligt semesterlagen. Sådan ledighet för deltagande i grundvux är däremot inte semesterlönegrundande. Ur jämlikhetssynpunkt är detta otillfredsställande. Även ledighet för deltagande i grundvux bör därför bli semesterlönegrundande frånvaro. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att timersättning bör utgå även för restid, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ledighet för grundvux bör blir semesterlönegrundande1]. () () 1 1987/88:A729
mot · GB02Sf409 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 409 av m. fl. (m) om studiehjälpen, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Ub806 hemställs 1. att beslutar att studiehjälp i ökad omfattning skall kunna utgå vid studier utomlands enligt vad som i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär översyn av vuxenstudiestödet i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () ()
mot · GB02Sf410 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf410 av m. fl. (fp) om förbättrat studiemedelssystem Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ub271 hemställs att begär att regeringen återkommer med förslag till användning av de i motionen föreslagna besparingarna på vuxenutbildningsavgiftsmedel om . i syfte att bl. a. förbättra studiemedelssystemet. () ()
mot · GB02Sf412 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 412 om inackorderingsbidragen för studerande ungdom Nuvarande inackorderingsbidrag utgår för tiden , alltså under läsåret. Skolorna börjar dock oftast och den studerande är tvungen att hyra bostad på studieorten från augusti månads början. Likaså avslutas terminen i allmänhet inte förrän någon eller in . Hyran måste alltså betalas också för . Med hänvisning till att studier utanför hemorten alltid medför högre kostnader drabbas dessa studerande av mycket höga kostnader månad. Det vore därför värdefullt om en översyn kunde göras för att belysa kostnaderna för att ändra inackorderingsbidragen så att de gäller fr. o. m. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidragstiden för inackorderingsbidrag.
mot · GB02Sf414 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf414 av () om studerandehälsovården Det nya statsbidragssystemet för studerandehälsovården trädde i kraft /86 enligt beslut. Till grund för detta beslut låg Ds U 1982:12 och proposition 1982/83:129. Enligt Ds U 1982:12 sidan 106 utgår man från att sedvanliga pris- och löneuppräkningar skall göras av anslaget. Vidare skulle det nya anslaget innebära en större uppräkning än vad som hitintills gällt för anslaget hälso- och sjukvård för studerande. I årets budgetproposition föreslås dels en uppräkning av innevarande års anslag och dels överföringar från andra anslag för högskoleutbildning samt ersättning till sjukvårdshuvudmännen. Den föreslagna uppräkningen täcker inte de kostnadsökningar som studerandehälsovården har och därför föreslår jag ett anslag av . inkl. ovannämnda överföringar. Det är angeläget att staten bidrar till kostnader för metodutveckling av förebyggande verksamhet inom studerandehälsovården. Flera studentkårer har uttalat intresse för sådan verksamhet men erforderliga ekonomiska medel saknas för genomförande av projekten. Jag föreslår därför att . ställs till studerandehälsovårdens förfogande som ett särskilt engångsanslag. De studerande på högskolorna får även med ovanstående anslag ta ett stort ekonomiskt ansvar för studerandehälsovårdens driftskostnader och utveckling av den förebyggande verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar anslå . i statsbidrag till studerandehälsovården för /89, 2. att beslutar anslå . som ett särskilt engångsanslag för metodutveckling av förebyggande verksamhet inom studerandehälsovården .
mot · GB02Sf416 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 416 av () om statliga studiemedel Mångå studerande brotttas med ekonomiska problem. Studiemedlen, som realt minskar år , räcker inte alltid till utan måste förstärkas genom tillfälliga arbeten, extra lån etc. Speciellt svårt är det vid den eftergymnasiala utbildningen, som för de flesta måste bedrivas på annan plats än hemorten. Utgifter för det egna hushållet, böcker och studiemedel, resor till hemorten etc. gräver stora hål i de studerandes kassor. Tillgången till statliga studiemedel är dock en grundförutsättning för att de eftergymnasiala studierna över huvud taget kan bedrivas vid våra högskolor och universitet. Det finns emellertid studerande som ej kommer i åtnjutande av statliga studielån. Utbildningsanstalt som ej har statligt bidrag eller står under statlig tillsyn kan ej heller erbjuda eleverna möjligheten att studera med hjälp av statliga studielån. För vissa väletablerade och erkänt seriösa utbildningsanordnare får detta mycket olyckliga konsekvenser. Vid exempelvis i , som bedriver ekonomutbildning, sekreterarutbildning etc. tvingas eleverna försöka finansiera sin utbildning statliga studielån förutan. Även om det går att få banklån mot borgen så ställer sig det naturligtvis mer ofördelaktigt i jämförelse med att ha tillgång till statliga studielån. Enligt min uppfattning utgör just en sådan seriös utbildningsanordnare där eleverna oaktat att institutet ej står under statlig tillsyn bör få statliga studiemedel. Med hänsyn till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studiemedel till eleverna på .
mot · GB02Sf418 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf418 av och () om läkare till glesbygd genom nedskrivning av studieskulder Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Ub681 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övervägande av åtgärder för att stimulera läkare till glesbygd genom nedskrivning av studieskulden.
mot · GB02Sf420 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf420 av och () om ekonomiskt stöd till vissa studerande vid folkhögskolor Stort behov föreligger av grundläggande träning i läsning och skrivning, liksom i räkning. Det beräknas att mellan 300 000 och 400 000 personer har bristfälliga läs- och skrivkunskaper. Studieförbunden, AMU och grundvux anordnar kurser för att avhjälpa svårigheterna men även folkhögskolorna anordnar liknande kurser. Däremot är de ekonomiska förhållandena olika. De som väljer att studera vid folkhögskola är missgynnade. De folkhögskolor, sammanlagt tio i landet, som anordnar läs- och skrivkurser har sett detta som en självklar uppgift som överensstämmer med folkhögskolans mål. För många utbildningshandikappade framstår folkhögskolan som ett överlägset alternativ på grund av den sociala gemenskap och trygghet internatformen bjuder. Det är också väsentligt för dem som är rädda för att avslöjas på sin hemort att fritt kunna välja studieort. Invandrare som efter avslutad SFI har förhållandevis dåliga svenskkunskaper för inträde till högskola, trots tillräckliga kunskaper inom andra ämnesområden, är i princip i samma situation. De klarar inte rikstesten. Invandrarna måste läsa mera och hänvisas till AMU. Folkhögskolan kan i många fall vara ett bättre alternativ. Folkhögskolekurser för vuxna studerande med läs- och skrivsvårigheter samt svenskkurser för invandrare borde jämställas med kurser anordnade av studieförbund, AMU, grundvux m. fl. kan varken timersättning eller bibehållet KAS påräknas för dessa speciella studier. Vi föreslår att studerande vid ovannämnda kurser blir jämställda med grundvuxstuderande vad gäller ekonomiska stödåtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiska stödåtgärder för vissa studerande vid folkhögskola.
mot · GB02Sf421 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf421 av m. fl. (m) om studiestödet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ub816 hemställs 1. att beslutar att studiebidrag för studier utomlands skall utgå i enlighet med CSN:s förslag, 2. att beslutar att tillföra anslaget E 3. Studiehjälp för ändamålet utlandsstudier , 3. att beslutar att de särskilda anslagsposterna under anslaget E 5. Vuxenstudiestöd, Uppsökande verksamhet på arbetsplatser samt Planering av uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer avskaffas, 4. att under anslaget E 5. till särskilt vuxenstudiestöd för /89 anvisar ett reservationsanslag av , 5. att under anslaget E 5. till korttidsstudiestöd för /89 anvisar ett reservationsanslag av , 6. att godkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /89 används för att finansiera anslaget E 5. Vuxenstudiestöd m. m., 7. att till E 5. Vuxenstudiestöd m. m. för /89 anvisar ett reservationsanslag av , 8. att gödkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /89 används för att finansiera anslaget E 6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar, 9. att till E 6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar för /89 anvisar ett förslagsanslag av . () () (m) () () () (m) Hans Nyhage (m)
mot · GB02Sf422 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf422 av m. fl. (c) om vuxenstudiestödet Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Ub401 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kollektiv ansökan om korttidsstudiestöd. () () ()
mot · GB02Sf501 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf501 av och () om temporärt arbetstillstånd för flyktingar Arbetet utgör basen för den egna och familjens försörjning. Arbetet är därigenom en förutsättning för den självkänsla som följer av att vara ekonomiskt oberoende, att kunna stå på egna ben och kunna påverka sin framtid. Arbetet ger också en av de främsta möjligheterna till sociala kontakter och social identitet. Av dessa skäl slår vi i vakt om det som har kommit att kallas rätten till arbete. Denna rätt har inte den som kommer till som flykting. Arbetstillstånd beviljas först i samband med uppehållstillstånd. har strömmen av flyktingar till ökat. På grund av situationen i många av de länder från vilka flyktingarna kommer kan vi förvänta oss en fortsatt avsevärd flyktingström till . Detta ställer stora krav på våra resurser att ta emot, utreda och placera flyktingar. Även om handläggningstiderna generellt sett förkortas, kan utredningstiderna i många fall bli långa. I de fall uppehållstillstånd icke beviljas och överklagande sker till regeringen, kan vistelsetiden i innan slutlig klarhet föreligger om många flyktingars framtid bli årslång. Flyktingar utsätts för mycket stora påfrestningar. Till dessa hör den påtvingade sysslolösheten. Människor som flyr till ett nytt land är i allmänhet inställda på att genom eget arbete skapa sig en ny framtid och göra rätt för sig. När de kommer till hamnar de i en beroendesituation utan möjlighet att nämnvärt påverka sin tillvaro som frågan om uppehållstillstånd behandlas. Detta innebär också påfrestningar på den svenska opinionens syn på flyktingarna. Den kritik som framförs i olika sammanhang bygger ofta på det förhållandet att flyktingarna lever på skattebetalarnas pengar. Flyktingarna upplevs som ett hot mot den egna välfärden. Det är inte allmänt känt att de enligt nu gällande regler förmenas rätten att själva arbeta för sitt uppehälle. Skall kunna föra en flyktingpolitik präglad av anda och västerländsk humanitet i överensstämmelse med och med solidarisk uppslutning av hela befolkningen måste sådana faktorer undanröjas, vilka kan bidra till att underblåsa ett spirande främlingshat. Ett led i en sådan politik måste vara att underlätta flyktingars uppehåll i vare sig det gäller permanent eller . Situationen på arbetsmarknaden kan dessutom komma att präglas av brist på arbetskraft. Något motsatsförhållande mellan olika grupper på arbetsmarknaden behöver därför inte befaras. 1 1987/88. 1987/88 Sf501 Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär sådana förändringar i utlänningsförordningen att flykting kan erhålla temporärt arbetstillstånd utredning om uppehållstillstånd pågår. () () det ett svenskt intresse att all den kompetens som finns inom landet tas till vara. Ett eget arbete är en väsentlig beståndsdel i flyktingars tillvaro och omgivningens syn på flyktingen. Flyktingar bör därför kunna beviljas tidsbegränsat arbetstillstånd redan då det står klart att deras fall skall tas upp till utredning om uppehållstillstånd.
mot · GB02Sf502 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf502 av () om införande av Flyktingbarnens dag I världen finns nu ca 15 miljoner flyktingar och antalet synes inte minska utan snarare öka. Ungefär hälften av alla flyktingar är barn. Alla flyktingar har ett gemensamt. De flyr från sitt land för att rädda livet. De flyr från krig och förtryck, från förföljelse och nöd. De har ingen annan utväg. De som lider allra mest är barnen, som ofta bär på svåra egna upplevelser från sitt hemland. Många barn blir också under flykten skilda från sina föräldrar, som de kanske aldrig får se mera. Många ensamma barn flyr också efter det att föräldrarna dödats eller försvunnit. Många föräldrar skickar även iväg sina barn till ett annat land, då de tror att de där skall få det bättre. I flyktingläger runt om i världen bor många tusentals barn under svåra förhållanden. Även till vårt land kommer många barn antingen tillsammans med båda föräldrarna eller med någon av dem men också ensamma. har antalet ensamma flyktingbarn som kommer till ökat betydligt. Mottagandet av flyktingbarnen i måste förbättras. De barn som kommer tillsammans med föräldrarna bör t. ex. inte få skiljas från dem. De ensamma flyktingbarnen bör placeras i familjehem eller hemliknande mindre institutioner. Flyktingbarnens svåra situation både i världen i stort och i vårt eget land bör uppmärksammas ytterligare. är ett rikt land och bör kunna göra en större insats på det här området. En speciell insats bör göras för att hjälpa dessa miljoner flyktingbarn världen över. Någon lämplig dag borde ägnas åt att alldeles speciellt uppmärksamma och hjälpa flyktingbarnen. Att ordna eller införa Flyktingbarnens dag skulle kunna vara ett sätt att initiera olika insatser. Det skulle lämpligen kunna ske i anslutning till julen, som ju firas till minne av ett barns födelse, ett barn som sedan blev flykting. Regeringen bör ta initiativ till att inbjuda representanter från kommuner, olika ideella och kyrkliga organisationer såsom Rädda barnen, korset, , Frikyrkoråd, olika invandrarorganisationer m. fl. till ett samråd om hur Flyktingbarnens dag skulle kunna anordnas. Rikskollekter borde t. ex. tas upp i alla kyrkor, bössinsamlingar och loppmarknader ordnas liksom artistgalor m. m. De insamlade medlen borde sedan kanaliseras genom olika hjälporganisationer för att hjälpa flyktingbarn över hela världen. 1* 1987/88. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om hur en Flyktingbarnens dag skulle kunna anordnas i vårt land i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02Sf505 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf505 av m. fl. om kunskaper i svenska som krav för svenskt Fortlöpande redovisas exempel på hur invandrare som blivit svenska medborgare fortfarande inte har sådana kunskaper i svenska språket att de kan förstå eller göra sig förstådda utan tolkhjälp. I ett speciellt uppmärksammat fall ansåg t. ex. en invandrare med svenskt medborgarskap, att han p. g. a. bristande språkkunskaper inte kunde fullgöra lagstadgad värnpliktstjänstgöring. Att ha kunskaper i svenska språket har avgörande betydelse för invandrarnas levnadsvillkor i . Bristande kunskaper i svenska påverkar bl. a. invandrarnas förhållanden på arbetsmarknaden och möjligheter att delta i utbildning. Dessutom innebär det en begränsning i de sociala kontakterna om man inte behärskar svenska. För den enskilde invandraren är det utomordentligt viktigt att ha kunskaper i svenska språket. Invandrare erbjuds därför en omfattande hjälp för att de skall inhämta nödvändiga kunskaper i svenska. För att erhålla svenskt medborgarskap ställs emellertid inte krav på att man skall redovisa tillräckliga kunskaper i svenska språket. tillämpades regeln att intyg om sådana kunskaper skulle redovisas. Sådant intyg krävs numera inte. Utomlands ställs på flera håll krav på minimikunskaper i det nya hemlandets språk. Att den enskilde invandraren vill vidmakthålla det egna språket och kulturen är i sig förståeligt och kan också vara av värde för vårt samhälle. Det bör emellertid kunna ställas krav på att svenska medborgare skall kunna hjälpligt förstå och göra sig förstådda på svenska språket. Detta bör vara huvudregeln. Om särskilda skäl föreligger, t. ex. avseende äldre invandrare, som tagits hit av sina barn, bör dispens kunna meddelas. På vilket sätt kunskaperna skall redovisas och regler för dispens bör fastställas av vederbörande myndighet. Ställningstagande till motionsyrkandet bör enligt vår mening ske efter hörande av invandrarverket och . Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på minimikunskaper i svenska för invandrare, som önskar erhålla svenskt medborgarskap. () ()