mot · GB02Kr270 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :Kr270 av Per () om villkoren för symfoniorkestrarna 1987/88 Kr270 277 I en vidare kultur- och samhällssyn är symfoniorkestern en intressant faktor att studera. I dagens samhälle innebär t. ex. förekomsten av ett rikt kulturliv på orten en allt större roll för att kunna rekrytera arbetskraft. är en del av kulturlivet och dess medlemmar bidrar aktivt till detta, men inte minst till att stärka och positivt utveckla den lokala musikmiljöns kvalité. En viss kulturform brukar dessutom medföra ett gynnsamt klimat för andra. Exemplen på samverkan mellan olika former av kultur, där musik är ett delområde, är flertaliga. Det svenska musiklivet genomgår en kraftig och inspirerande omstrukturering. Verksamheten inom regionmusiken, som tidigare drivits med staten som huvudman, har regionaliserats genom att landstingen som en följd av bland annat riksdagsbeslut på visst sätt tagit över verksamheten. Symfoniorkesterverksamheten berörs inte primärt av denna reform. De sju svenska institutionsorkestrarna och därtill de drygt 70-talet symfoniorkestrar anslutna till och verksamma i huvudsak på amatörbas, även om de fungerar inom ramen för generalprogram m. m., påverkas emellertid kraftigt indirekt. Den dagsaktuella situationen är i vissa avseenden oklar och symfoniorkestrarna står inför en osäker framtid. Den senaste tidens positiva utveckling är ingenting vi med säkerhet kan räkna med i morgondagens musikliv. De problem som närmast avses här är av olika art. Kommer det exempelvis att finnas resurser för en fortsatt numerär utveckling av de mindre institutionsorkestrarna? Det stöd, vanligen i form av musikermedverkan, som lämnats till bland annat SOR-orkestrarna från den gamla regionmusiken, och som i många fall varit en viktig och nödvändig resurstillgång för verksamheten, är som en följd av regionaliseringen inte längre disponibel. Någon avlösning tycks inte vara för handen på annat sätt än att denna del av symfoniorkesterverksamheten skall ingå i de regionala övervägandena. Överväganden som till inte ringa del styrs av den tidsmässigt relativt långa uppbindning som den övertagna verksamheten i praktiken medför. Andra problem för den symfoniska musiken är frågor som hänger samman med instrument, tillgången på noter inklusive biblioteksfrågor, utbildningsfrågor av olika slag för skilda personalkategorier, tonsättarnas situation, solister, dirigenter, frilansmedverkan, tillvaratagandet av det svenska I 1987/88. Nr Kr270~277 Rättelse: S. 1 rad 4 Ny rubrik och nordiska musikkulturarvet, samproduktioner, turnéverksamhet, musikerstöd m. m. till SOR-orkestrarna, det internationella utbytet, sponsring eller frågor som är av mera direkt facklig karaktär. Det är av stor vikt att symfoniorkestrarna får möjlighet att utvecklas konstnärligt. Inte minst också så att dessa kan ge sin publik ett varierat och rikt repertoarutbud och på så sätt även ta ett folkbildningsansvar. Den direktupplevda symfoniska musiken får således inte bli tillgänglig enbart på vissa orter. Det är därvid viktigt att inte minst beakta möjligheten till att ge ung publik tillgång till levande musik. På flera av de här nämnda områdena kan det finnas lösningar som inte enbart har samband med de ekonomiska bidragen från staten. Det skulle därför vara av värde med en samlad utredning av de svenska symfoniorkestrarnas villkor m. m., i huvudsak av de problemområden som skisserats ovan. Med hänvisning till det anförda föreslår jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning om villkoren m. m. för de svenska symfoniorkestrarna. 1987/88 Kr270