mot · GB02A424 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A424 av m. fl. (s) om regionalpolitiken i har situationen i fortsatt att förbättras. Länet har således haft en befolkningsökning tack vare en betydande nettoinflyttning. Antalet arbetslösa och antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder har minskat. Detta är självfallet glädjande. Dagens situation får emellertid inte leda till att det regionala arbetet avstannar och att de centrala stödinsatserna dras ned. Problemen i länet är långt ifrån lösta. Det kommer att krävas avsevärda insatser för att bygga upp en stark näringsstruktur i länet. Vi tvingas alltjämt konstatera att ungdomarna flyttar från länet och att länet har en relativt svag utveckling sett i relation till andra län och att befolkningsutvecklingen kännetecknas av en stark inomregional koncentration till . ökar men i väsentligt långsammare takt än många av de andra länens huvudorter. Som nämnts minskar arbetslösheten i länet. i relation till övriga län i landet ligger dock alltjämt kvar bland de län som har den högsta arbetslösheten. För att nå upp till riksgenomsnittliga förvärvsfrekvenser krävs ca 5 000 nya arbetstillfällen. Särskilt besvärlig är situationen för ungdomar och kvinnor. Även när det gäller arbetsmarknadssituationen har i förhållande till andra jämförbara regioner en oviss framtid. Jämförelsen har gjorts i en studie där åtta länscentra i av ungefär samma storlek har ingått. Till den ljusa dagsbilden hör att det går bra för de värmländska industriföretagen och att en rad framtidsföretag utvecklas gynnsamt på en rad orter bl. a. i och . Vi hyser dock oro för att de värmländska basindustriföretagen skall tvingas till hårdhänta strukturåtgärder. Regeringens framlagda förslag till nytt skatteutjämningssystem är ur värmländsk synpunkt glädjande. Förslaget ger och de allra flesta av länets kommuner betydande förbättringar. Som helhet betraktat är det ytterst värdefullt att skatteutjämningsbidraget förstärks i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. och övriga skogslän har här fått ett värdefullt och efterlängtat förslag som gynnar glesbygd och regioner med förhållandevis svag skattekraft. Trots den gynnsamma utvecklingen i länet tvingas vi konstatera att den regionala obalansen ökar. Det är därför angeläget att den alltför snabbt växande arbetsmarknaden i storstadsområdena kanaliseras ut till skogslä Kraftfulla infrastrukturella åtgärder bör göras i skogslänen. viktigt är att åtgärder som höjer utbildnings- och kompetensnivån och A424 åstadkommer snabbare och bättre person- och godstransporter sätts in. I det följande anges i motionen en rad åtgärder som är nödvändiga att vidta för att åstadkomma en positiv utveckling i . Insikten om hur viktig roll kommunikationerna spelar för den regionala utvecklingen har ökat. För läns möjligheter att nå en positiv utveckling spelar snabbare och bättre person- och godstransporter som effektivt knyter samman med andra län och med viktiga nationella centra en nyckelroll. De regionalpolitiska ansträngningarna som görs för att motverka obalanserna i landet motverkas av utbildnings- och forskningsresursernas koncentration. Vi anser att kraftfulla och planmässiga satsningar för att skapa kreativa miljöer för utbildning, forskning och utveckling vid de mindre och medelstora högskolorna är den effektivaste regionalpolitiska åtgärden som kan vidtas. Det finns i vid högskolan i en mycket bra grund att bygga på. Även ute i länet finns viktiga utvecklingscentra som rikssågverksskolan i , Bergskolan i och Gammelkroppa skogsskola. De senare skolorna kan utvecklas till viktiga motorer för respektive branscher och för den lokala utvecklingen i sina områden. Skolornas resursbehov bör därför uppmärksammas av regeringen och centrala myndigheter. För att skogslänen skall kunna hänga med i utvecklingen är det viktigt att företagen förmås att göra framtidssatsningar på forskning och utveckling. Den regionalpolitiska utredningen bör ta upp denna fråga. En väg kan vara att införa särskilt gynnsamma avskrivningsregler i skogslänen för forsknings- och utvecklingsinvesteringar. Frisläpp av investeringsfondsmedel för teknikutvecklingsinriktade investeringar bör övervägas liksom möjligheterna att använda det offentliga upphandlingsinstrumentet i regionalpolitisk! En råd teknikcentra har planerats och några har realiserats t. ex. i , och . Dessa satsningar underlättar för företagen att behålla befintliga forsknings- och utvecklingsenheter genom att samarbetet med teknikcentra ger ett ökat underlag och kompletterande resurser. Det krävs fortsatt statligt stöd vid uppbyggandet av nya teknikcentra och uppmärksamhet på utvecklingen vid de redan etablerade. En ökad vidareförädling av länets råvaror och utökat varu- och produktsortiment är nödvändiga åtgärder för att skapa nya arbetstillfällen i skogslänen. Exempelvis bör träindustrin ges en starkare ställning i konkurrensen om skogsråvaran. Det finns klara belägg för att en ökad vidareförädling av råvarorna är strategiskt riktigt. Vid en ökad förädling av exempelvis skogsråvaran visar erfarenheterna att branschen som helhet blir betydligt mindre känslig för svängningar i konjunkturen. Vidareförädlingsstrategier bör i hög grad göra sig påminda även bland små och medelstora företag och med all kraft drivas på alla nivåer. berör framför allt länets basindustrier, järn-, stål samt skogsindustrin. En entydig erfarenhet i länet visar att det är nödvändigt att ha tillgång till industrilokaler för att hjälpa befintliga företag expandera och för att underlätta för nyetableringar. Stödvillkoren bör ändras så att kommunerna får bättre möjligheter att uppföra och att upprusta kommunala industrilokaler. 1 är det särskilt svårt att få till stånd en gynnsam utveckling i . För att underlätta utvecklingen har under en följd av år framförts kravet på att ett industricentrum skall förläggas till . Vi vidhåller också detta krav och anser att ett sådant centrum skulle kunna ge värdefulla erfarenheter av hur sådan verksamhet skulle falla ut i de södra skogslänen. Sysselsättningsstödet i stödområde C slopades . För att motverka nackdelarna av detta bör ett stöd i form av introduktionsutbildning vid personalökning införas. Samhällets resurser i skogslänen är underutnyttjade som överhettningen i skapar stora problem för människor och samhälle. Den snabba tillväxten i bör därför avlänkas genom att nya verksamheter lokaliseras till bl. Regeringen bör också ge t. ex. den regionalpolitiska utredningen i uppdrag att presentera en plan över hur funktioner och arbetsuppgifter från centrala verk och myndigheter kan flyttas ut till länen. Enligt vår uppfattning bör mot bakgrund av den hotbild som trots allt finns ges en mer prioriterad ställning dels i de lokaliseringsdiskussioner som förs mellan regeringen och de större och medelstora företagen i landet, dels i de överläggningar med den grupp inom industridepartementet som diskuterar möjligheterna till avlänkning med de stora tjänsteföretagen i landet. Kan inte överhettningen i lindras diskussions- och förhandlingsvägen bör enligt vår uppfattning någon form av avgifter på nyetablering övervägas. Ett exempel på en verksamhet som med fördel bör kunna lokaliseras till är den diskuterade enheten för Geografiska Sverigedata (GSD). En del av arbetena vid en sådan enhet skulle kunna förläggas till . Lokaliseringen skulle därigenom också ge positiva effekter i norra . Med stöd av särskilda statliga medel har sedan Värmlandsdelegationen startade kunnat drivas ett aktivt utvecklingsarbete. Detta har bidragit till den förbättrade utvecklingen i länet. Med hjälp av medlen har insatser kunnat göras på en rad områden t. ex. utbildning, FoU, elektronik och data, turism, glesbygd, vattenbruk och företagsutveckling. För /88 är länets tilldelning av medel för regional utveckling innefattande projektarbete, företagsutveckling, lokaliseringsbidrag och glesbygdsstöd 50 milj. kr. Det är viktigt för det fortsatta utvecklingsarbetet i länet att ytterligare medel för /89 beviljas. Det är också angeläget att länen bör få större möjligheter att kunna disponera lokaliseringsstödet. FoU-inriktade investeringar och investeringar inom servicesektorn bör kunna stödjas. Den låsning av ramen för de regionala projektmedlen som finns bör också tas bort. och utvecklingsfonden bedriver ett brett upplagt arbete för att utveckla särskilt stödområdet och glesbygden. Detta arbete ger goda resultat men begränsas av brist på handläggarresurser. Speciellt märks denna brist när det gäller den nödvändiga uppföljningen av nyetableringar och av projektverksamhet. Denna resursfråga bör därför uppmärksammas. De fem östra kommunerna i länet som tillhör Bergslagsregionen har drabbats hårdare än övriga länet av strukturkriserna inom basnäringarna. Åtgärder för dessa kommuner har därför givits en speciell prioritet. En fortsatt satsning från regeringen och Bergslagsdelegationen på de värmländska kommunerna är nödvändig. Satsningen bör självfallet ske med rimlig avvägning mellan samtliga berörda Bergslagskommuner på olika sidor om länsgränserna. 1 bedrivs ett intensivt och på många sätt framgångsrikt utvecklingsarbete i glesbygden. Arbetet bör stödjas på både kort och lång sikt och speciella hänsyn måste tas till de regionala förutsättningarna. Enligt vår uppfattning är det särskilt viktigt att regionala hänsyn tas på ett sådant sätt i den nationella politiken för olika områden att inte glesbygdsarbetet försvåras. Jordbruket är i glesbygden den viktigaste näringen. Det ger underlag för service och sysselsättning. Målet om oförändrad produktionsnivå i kan inte upprätthållas eftersom stödsystemet är för svagt. Därför sker en snabb avveckling av mjölkproduktionen särskilt i skogs- och mellanbygderna. 1 behövs en ändrad områdesindelning för prisstödet och regionala kvoter i tvåprissystemet. Jordbruket har större betydelse för en regions utveckling än vad som svarar mot den sysselsättning och service som skapas. Det skapar en stor del av det som ger landskapet dess värden och innehåll. Hotet mot jordbruket utgör därför också ett hot mot människors vilja att bo i glesbygden och mot den levande bygden som utgör besöknäringens råvara. Detta bör noggrannare beaktas då olika stöd och regler för jordbruket diskuteras. har goda förutsättningar på turismområdet. Sysselsättningen i turismföretag utgör också ett viktigt komplement i glesbygden. Stödformer bör därför utformas som gör det lättare att etablera anläggningar och verksamheter med inriktning mot turism på platser där de kan vara ett komplement till övriga näringar. Vi vill också framhålla att Vänerlänen i projekt för arbetar med ett av de intressantaste turismprojekten i landet. Detta projekt bör om det genomförs kunna bli ett flaggskepp i den svenska turismnäringen. Det är nödvändigt att regeringen stöder detta angelägna projekt. Om man skall kunna komma till rätta med de regionala obalanserna krävs att samtliga samhällssektorer engageras i arbetet och att regionalpolitiska aspekter vägs in i all planering. Enligt vår mening bör detta för läns del bl. a. innebära att en verkligt kreativ miljö får utvecklas. I en sådan miljö spelar kulturen en viktig roll. Ökade kultursatsningar kan ha väl så stor betydelse för den regionala utvecklingen som många regionalpolitiska åtgärder. har genom sin kulturella profil förutsättningar att bli ledande i en progressiv kulturutveckling. bör därför kunna Mot. göras till ett försöksområde för en kulturell ambitionshöjning som syftar till A424 att påverka den regionala utvecklingen. Regeringen bör skyndsamt utreda hur en sådan satsning bör organiseras, genomföras och följas upp. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att främja regional utveckling och sysselsättning i . () () () ()