mot · GC02Sk22 · 1988-11-14 00:00:00 — av () med anledning av prop. 1988/89:46 om inkomstskatten för , extra avdrag för folkpensionärer, uppbörd av B-skatt och kvarskatteavgift på fyllnadsinbetalningar, m.m. Inga andra grupper i vårt samhälle torde ha så höga marginaleffekter, alltså ökade skatter och minskade bidrag på grund av inkomstökningar, som folkpensionärer med låg eller genomsnittlig pension. För dem uppgår nämligen den samlade marginaleffekten till nära - och i vissa inkomstlägen . Hela merinkomsten går alltså bort i ökad skatt och minskat kommunalt bostadstillägg, KBT. Om dessa pensionärer har inkomst i form av ränta på besparingar kan marginaleffekten bli mycket högre, nämligen . De som drabbas av detta är de som haft låg inkomst och därför får låg pension men som ändock lyckats spara ihop en slant till ålderns dagar. Däremot drabbas inte pensionärer med pension över ca . av någon speciell skatt på grund av besparingar och av avkastning på denna. I har jag under det förra i en interpellation, en motion och en fråga till finansministern tagit upp frågan om vissa pensionärers rent orimliga marginalskatter och krävt ändringar. i massmediadebatten har dessa speciella skatteregler väckt stor uppmärksamhet och kritik under den . Orsaken till de höga marginaleffekterna för folkpensionärer är att deras extraavdrag vid beskattningen avtrappas vid ökande inkomster. På motsvarande sätt minskar deras KBT. Den synnerligen höga marginaleffekten på ränteinkomster uppstår på grund av att det extra avdraget dessutom minskas som följd av förmögenhet fr.o.m. . och att KBT minskar så snart förmögenheten överstiger . (för ensamstående pensionär). Det är positivt att kritiken mot gällande regler lett till att regeringen nu föreslår viss ändring av reglerna om avtrappning av det extra avdraget på grund av förmögenhet, så att skatteeffekterna mildras något. Men tyvärr kvarstår dock principen om att pensionärer med pension . skall skattemässigt straffas för att han eller hon har besparingar. Jag återkommer därför i denna motion med kravet på att reducering av det extra avdraget på grund av förmögenhet skall upphöra års taxering, alltså fr.o.m. innevarande inkomstår. Jag begär dessutom en översyn av reglerna för KBT för folkpensionärer. Däremot tar jag inte upp övriga förslag i propositionen utan hänvisar till vad som anförs och föreslås i partimotion med anledning av propositionen. Reglerna leder till orimliga marginaleffekter I interpellationen 1987/88:140 redovisade jag ett autentiskt fall enligt vilket en änka drabbades av marginaleffekt på räntan på viss del av sina besparingar. Hon hade endast lägsta pension men hade besparingar på . vari ingick en insatslägenhet. Om hon på något sätt gjort sig av med . av sina besparingar skulle hennes ränteinkomst minskat med , hennes skatt minskat med . och hennes KBT ökat med . Hon skulle alltså fått . mer i disponibel inkomst, om hon gjort sig av med . av sina besparingar! Min fråga i interpellationen var om regeringen avsåg att vidta några åtgärder för att begränsa vissa pensionärers synnerligen höga marginaleffekter. Finansministern hänvisade i sitt svar främst till arbetet inom utredningen (Fi 1987:07) om reformerad inkomstbeskattning. I en replik till mig angav han följande slutsats: Skall vi kunna göra något åt det extra avdraget utan att det får de för pensionärerna ogynnsamma effekterna, måste det ske i samband med en allmän sänkning av inkomstskatten. Det är enda vägen att gå. Eftersom den statliga skatten är mycket låg i de inkomstskikt där det extra avdraget utgår var hans slutsats anmärkningsvärd. Det är därför glädjande att regeringen nu - utan att avvakta inkomstskatteberedningens förslag - lagt fram förslag vars syfte delvis är att minska marginaleffekterna för pensionärerna. I motion 1987/88:Sk309 väckt under den allmänna motionstiden begärde jag att dels folkpensionärernas extra avdrag års taxering ej skulle reduceras på grund av förmögenhet, dels skyndsam utredning och förslag syftande till att allmänt minska marginaleffekterna för folkpensionärer. Genom radioprogram har de nuvarande skattereglerna blivit mer kända och därmed mer ifrågasatta. Under valrörelsen ställde i tidningen följande fråga till samtliga partiledare: ditt parti avskaffa det nuvarande förmögenhetsavdraget, som gör att en lågpensionär får en skattehöjning redan vid förmögenhet på . för en ensamstående, det dubbla för ett pär?. , och ledare uttalade sig därvid för att avskaffa reduktionen av det extra avdraget på grund av förmögenhet. Lågpensionärerna betalar en miljard extra i förmögenhetsskatt Efter riksdagsmajoritetens avslag på min motion ställde jag en fråga (1987/88:456) till finansministern om regeringen avsåg att framlägga något förslag motsvarande mina motionskrav. I sitt svar uppgav finansministern att ett avskaffande av förmögenhetsprövningen av det extra avdraget skulle innebära ett inkomstbortfall för staten och kommunerna på . bad jag att ta fram underlaget för denna beräkning. Tyvärr fick utredningstjänsten inga uppgifter från som i stället telefonledes uppgav att ifrågavarande beräkningsunderlag enligt rättschefens bedömning är internt arbetsmaterial och att det därför inte lämnas ut. Det är inte lätt för oss riksdagsledamöter att göra beräkningar på vad en Mot. reform kostar om ett departements beräkningar ej lämnas ut till oss, trots att Sk22 de använts som argument mot våra förslag i en riksdagsdebatt. Men om jag utan att känna beräkningsgrunden accepterar uppgiften om att folkpensionärer med högst ca . inkomst betalar extra i skatt på grund av sina besparingar (ej på grund av avkastningen på besparingarna) är det egentligen ett fantastiskt förhållande. Den samlade förmögenhetsskatten uppgår enligt statsbudgeten till . Dessutom betalar alltså folkpensionärerna med låga pensioner men med besparingar en miljard extra i en speciell typ av förmögenhetsskatt! Låginkomsttagarna straffas för sin sparsamhet De pensionärer som främst drabbas av nuvarande regler är de som har låg eller ingen ATP. Denna kategori pensionärer har under sin yrkesverksamma tid antingen varit verksamma i något låglöneyrke eller avstått från förvärvsarbete utanför hemmet för att fostra sina barn, eller också bott inom områden där det varit svårt att få lämplig i vart fall heltidssysselsättning. Om en pensionär tillhör någon av dessa kategorier och dessutom genom träget arbete och sparsamhet lyckats spara ihop en del, t.ex. genom att skaffa ett eget hus som avyttras , drabbas vederbörande av de redovisade orimliga marginaleffekterna. En ytterligare förutsättning för att drabbas kan vara att vederbörande pliktskyldigast uppger alla sina besparingar. Nuvarande regler om det extra avdragets avtrappning leder till hårdaste skattekonsekvenser på grund av besparingar för dem som har den allra lägsta pensionen och minskar därefter successivt till dess det extra avdraget upphör vid inkomst på ca . Med propositionens förslag blir skattekonsekvenserna på grund av förmögenhet lika för alla pensionärer med extra avdrag. Kvar står dock att de som har låg eller genomsnittlig pension även i fortsättningen kommer att skattemässigt straffas på grund av besparingar. I propositionen (s. 47) anger finansministern att marginaleffekten inte längre skall kunna uppgå till i något inkomst- och förmögenhetsskikt vid en förmögenhetsavkastning av . Det måste dock uppmärksammas att finansministern här med marginaleffekt endast avser marginalskatt och ej den totala marginaleffekten som även inkluderar avtrappningen av KBT på grund av inkomst och förmögenhet. Tar man - vilket man måste göra - även hänsyn till att KBT minskar både på grund av besparingarna och på grund av ränteinkomsten blir den samlade marginaleffekten på en ränteinkomst även i fortsättningen långt . Pensionärernas extra förmögenhetsskatt måste avskaffas Även om jag inte fått tillgång till beräkningsunderlaget vill jag - med risk för att jag bortsett från någon faktor - redovisa följande konsekvenser för en pensionär som har 120 000 i stället för . i besparingar om propositionens förslag genomförs: i ränta av vilken 96,går bort i skatt och minskat Mot. utdebitering enligt propositionen (s. 44) med 1 742 Sk22 20 000 i förmögenhet (.) minskar det extra avdraget , alltså med , vilket skatt (och statlig) ökar skatten med . Den sammanlagda minskningen (1 742+760) blir . Dessutom begränsar förmögenheten KBT genom att av förmögenhet . läggs till den inkomst som medför att KBT minskas med en tredjedel. Principen kvarstår alltså att sparsamma lågpensionärer skall få betala skatt och få minskat KBT som tillsammans vida överstiger den ränteinkomst som i huvudsak är en kompensation för inflationen som drabbar besparingarna. Ett speciellt skäl för att avskaffa systemet helt är att det uppmuntrar till att inte redovisa sina tillgångar. Ett annat skäl är att det motverkar att en pensionär avyttrar sin fastighet, eftersom han eller hon därigenom får en ur dessa synpunkter betydligt större förmögenhet som påverkar det extra avdraget och KBT. Nya arvsreglerna medför att fler drabbas De nya arvsregler som trädde i kraft innebär att efterlevande make i de flesta fall ärver hela boet. Fler änkor/änklingar kommer härigenom att ha tillgodohavanden som leder till reduktion av det extra avdraget och därmed nämnda skattekonsekvenser. Avsikten med de nya arvsreglerna var att stärka den efterlevande makens ställning. Det är därför oförsvarligt att ha skatteregler som motverkar deras möjligheter att behålla boet, ja, leder till ren förlust för den som har hela boet kvar. Även detta förhållande måste beaktas när tar ställning till frågan om besparingarnas effekt på en pensionärs beskattning och KBT. I interpellationsdebatten med mig framhöll finansministern vad gäller den kategorin efterlevande att vederbörande själv (kan) lösa problemet genom (att) helt enkelt avstå från del av arvet till förmån för de gemensamma barnen. Detta synsätt kan inte få bli vägledande för , utan skattereglerna måste anpassas efter syftet med de nya arvsreglerna. Synnerligen många skäl talar alltså för att folkpensionärers extra avdrag inte längre skall reduceras på grund av förmögenhet. Den straffbeskattning av lågpensionärer som lyckats få besparingar måste upphöra. bör därför med avslag på propositionens förslag i denna del besluta att reducering av folkpensionärernas extra avdrag på grund av förmögenhet skall upphöra års taxering. Det sker lämpligen genom att antar en lag med innehåll att härigenom föreskrivs i fråga om anvisningarna till 50 § kommunalskattelagen (1928:370) att punkt 2 femte stycket skall slopas och att denna lag skall tillämpas vid taxering. I propositionen föreslås att arbetsinkomst ej längre skall leda till begränsning av en pensionärs KBT. Utöver den utvidgning av detta till att även gälla inkomst av jordbruk och rörelse, som föreslås i partimotion, bör hos regeringen begära en översyn av reglerna för avtrappning av Mot. folkpensionärernas KBT i syfte att minska marginaleffekterna. avtrappningen på grund av besparingar ses över. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att reduktionen av folkpensionärernas extra avdrag på grund av förmögenhet avskaffas års taxering, 2. att beslutar att hos regeringen begära översyn av och förslag till ändrade regler för kommunalt bostadstillägg, KBT, för folkpensionärer i syfte att begränsa marginaleffekterna.