ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub348 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub348 av och () om livsåskådningsfrågor i vårdutbildningen 1985 gav , med anledning av bl. a. två moderata motioner, regeringen till känna att i samband med beredningen av förslaget om ny gymnasial yrkesutbildning bör prövas möjligheten att föra in religionskunskap som obligatoriskt ämne på gymnasieskolans vårdlinje och sociala servicelinje. I en interpellationsdebatt uttalade sig emellertid utbildningsministern mycket vagt i denna fråga, trots tillkännagivande. Utbildningsministern gav inget klart besked om att religionskunskap verkligen blir obligatoriskt ämne utan gav intrycket att så inte blir fallet. Vårdpersonal inom sjukvård, långtidsvård och åldringsvård kommer ofta i samtal med patienter om livsåskådningsfrågor. Det är oerhört viktigt att personalen i sin utbildning får utbildning och beredskap att möta de frågor som kan komma upp - om liv och död och religiösa spörsmål. Vårdpersonalen måste också vara kunnig i olika livsåskådningar och religioner för att kunna förstå människor med andra synsätt och livsinställningar. Invandringen har tillfört vårt land människor med andra religioner och annorlunda sätt att förbereda sig inför döden. Det ställer mycket stora krav på personalen att kunna vara till hjälp i svåra situationer. Skolans religionsundervisning ger kunskaper om andra religioner. För vårdpersonalen krävs dock en djupare insikt för att de skall kunna arbeta bland och samtala med människor för vilka dessa frågor är ytterst centrala. Detta kan vara särskilt viktigt för våra äldre invandrare. Religionsundervisningen i vårdutbildningen bör därför vara inriktad på att ge personalen insikt i olika livsåskådningsfrågor och beredskap för att möta de behov av samtal och hjälp som de kan möta i vården. Personalen behöver också kunna bearbeta sina egna frågeställningar och känslor inför svår sjukdom och död. Ökningen av antalet HIV-smittade kommer också att ställa vårdpersonal inför många frågor och känslomässiga påfrestningar. Inte minst för att vara till stöd och hjälp för de HIV-smittade, behöver vårdpersonalen ha erhållit undervisning i livsåskådningsfrågor i sin utbildning. Vi anser det vara utomordentligt viktigt att livsåskådningsfrågor/religionskunskap blir obligatoriskt ämne i vårdutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att livsåskådningsfrågor/religionskunskap blir obligatoriskt ämne på vårdlinjen och sociala servicelinjen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att livsåskådningsfrågor bör ingå i vidare- och fortbildning av vårdpersonal. 1987/88 Ub348
mot · GB02Ub349 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :Ub349 av (vpk) om undervisning i teckenspråk för föräldrar till döva och hörselskadade barn Det finns inånga olösta frågor som rör stödet till familjer som lever i en handikappsituation. Språkets betydelse för mänsklig kommunikation och begreppsbildning är väl befäst bland såväl forskare som allmänheten i stort. Genom språket utvecklas vi och kan ge uttryck för våra tankar, känslor och idéer. För de döva och för många hörselskadade försvåras denna utveckling och kommunikation med andra människor via verbalspråket p. g. a. dövhet/hörselskada. De har däremot möjlighet att nå full personlig utveckling och få rika kontakter med andra människor genom teckenspråket. Eftersom teckenspråket numera har samma status som övriga språk, är de döva och teckenspråksberoende hörselskadade en språklig minoritet och bör därför få samma möjligheter till språkundervisning som övriga språkliga minoritetsgrupper. En viktig skillnad mellan döva och övriga språkliga minoriteter är att föräldrarna till ett barn med dövhet/hörselskada i de flesta fall inte själva behärskar barnets språk. De måste därför snabbt ges möjlighet att tillgodogöra sig teckenspråket för att sedan kunna lära barnet. Hörande föräldrar till döva eller hörselskadade barn känner ofta förtvivlan och ilska när den så livsviktiga kommunikationen mellan föräldrar och barn inte fungerar. Föräldrarna, och även övriga familjemedlemmar, behöver snabbt tillägna sig barnets språk för att den nödvändiga kommunikationen skall kunna etableras och för att barnet ska kunna utvecklas och stimuleras optimalt. Möjligheterna att snabbt få kunskaper i teckenspråket är mycket begränsade. De flesta föräldrar och familjer är hänvisade till studieförbundens kursutbud som omfattar per termin under kvällstid. Den uppläggning och omfattning som dessa kurser erbjuder är mycket otillfredsställande. Kurserna är inte på något vis anpassade till den språkliga utveckling och mognadsnivå barnet befinner sig på. Inte heller inlärningstakten motsvarar de behov föräldrar och syskon har. På i och på Dövas Hus i erbjuds intensivveckor i teckenspråk. Både intensivveckorna och studiecirklarna får föräldrarna själva ta initiativ till och bekosta. Vpk anser att full ersättning för lönebortfall och rätt till tjänstledighet måste garanteras för dessa kurser. Egentligen borde teckenspråkskurser även erbjudas föräldrar till döva och hörselskadade barn som ett led i habiliteringen. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utbildning i teckenspråk för föräldrar till döva och hörselskadade barn, 2. att begär att regeringen tillsätter en snabbutredning med målsättningen att en kostnadsfri utbildning i teckenspråk kommer till stånd. 1987/88 Ub349
mot · GB02Ub351 · 1988-01-24 00:00:00 — 1987/88 :Ub351 av och () om hemspråksundervisningen Regeringen har gett SÖ i uppdrag att göra en översyn av statsbidraget för hemspråksundervisningen. SÖ har därvidlag föreslagit att resurserna för hemspråk och svenska som andra språk förs över till förstärkningsresursen, som en viss minimigaranti för omfattningen av hemspråksundervisningen för varje elev införs. Ansvarig minister har aviserat en proposition i vår om bl. a. styrningen i skolan, vari skolans statsbidragssystem kommer att tas upp. Inför denna proposition vill vi bestämt avråda ifrån att SÖ:s förslag i denna fråga blir föremål för proposition. Den nya flyktingmottagningen har medfört vissa svårigheter för skolan, särskilt för de mindre kommunerna, där eleverna snabbt placeras ut i klasserna. Om de tidigare öronmärkta resurserna för invandrarundervisningen bakas in i förstärkningsresursen, finns stor risk att hemspråksundervisningen och undervisningen i svenska som andra språk får svårt att hävda sig. Detta därför att lärarna i dessa ämnen tyvärr inte alltid har samma status som andra lärare. För undervisning i svenska som andra språk ställs andra krav . Många elever placeras direkt ut i klasserna utan några som helst kunskaper i svenska, ibland med ett helt annat alfabet och siffersystem. Genom att eleverna tillhör olika språkgrupper och åldrar och kommer inflyttande under hela läsåret är det mycket svårt att skapa homogena grupper i de mindre kommunerna. För att ge dessa elever en hygglig start krävs en stor resursinsats, i varje fall i ett inledningsskede. SÖ:s förslag har ett beräkningsunderlag på 1,39 vt/elev. Detta kan jämföras med t. ex. uttaget för under innevarande läsår. Endast en kommun ligger under 1,39 vt, övriga pendlar mellan 1,55 och 2,47. För elevernas del skulle förslaget innebära en kraftig försämring av undervisningen och flera lärartjänster skulle behöva dras in. Förslaget är märkligt eftersom i SÖ:s undersökning hälften av de tillfrågade skolledarna menar att hemspråksresurserna redan nu är otillräckliga. De små kommunerna tillgodoses inte heller. Det vore mycket olyckligt om hemspråksundervisningen skulle hamna i en konkurrenssituation vad gäller fördelningen av förstärkningsresurser. Än värre vore det om det i förlängningen skulle påverka kommunernas benägenhet att ta emot flyktingar, eftersom skolan får svårt att ge flyktingbarnen en god start. Det är väsentligt att en viss del av de statliga pengar som ges till kommunerna för flyktingmottagandet kommer skolan till del. I många kommuner är behovet av en kurator för flyktingbarnen och s. k. inslussningsgrupper stort. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående hemspråksundervisningen. () () 1987/88 Ub351
mot · GB02Ub352 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub352 av och () om folkhögskolorna Från och med /86 har folkhögskolans verksamhetsvolym begränsats. Den nuvarande formen för begränsning av statsbidraget medför att flera av de skolor som inrättats inte haft möjlighet att expandera verksamheten till en pedagogiskt och organisatoriskt tillfredsställande nivå. Den kompetensbredd lärarna bör ha blir svår att nå. Sårbarheten blir stor. Om t. ex. någon lång kurs behöver ställas in minskar proportionellt stor del av tjänsteunderlaget och i förlängningen försämras lärarnas anställningstrygghet. Även ekonomiskt blir skolan mer sårbar. Kort sagt de nya folkhögskolorna har svårigheter att överleva. Flera av de nya skolorna stöder viktiga förändringsarbeten som pågår i samhället och riktar sig till speciella grupper, exempel på detta är , Sånga och . Det är viktigt att de folkrörelsefolkhögskolor som fått godkännande att starta kan nå en volym av 4000 eleweckor som anses vara en miniminivå. Detta anser också SÖ i sitt äskande för /89. När SÖ fördelar det totala anslaget till folkhögskolorna bör en omfördelning ske så att de nya folkhögskolorna erhåller fullt statsbidrag för genomförd verksamhet . Detta skulle betyda mycket för dessa skolors fortsatta verksamhet och möjligheter att expandera. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att SÖ får i uppdrag att omfördela anslaget till folkhögskolorna enligt motionens förslag. () ()
mot · GB02Ub353 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub353 av m. fl. om konstskolan B ASIS Mot. 1987/88 Ub353355 har i skrivelse till regeringen genom rektor begärt att utbildningen vid skolan ställs under statlig tillsyn och att de studerande får tillgång till statligt studiestöd. Ansökan avser en ettårig utbildning på heltid med ett eventuellt påbyggnadsår. Undervisning ges i följande ämnen: målning, akvarellmålning, teckning, kroki, skulptur, grafik, konsthistoria och bildteori samt självständigt arbete med schemalagda genomgångar. Under fortsättningsåret avses bl. a. skulpturavsnittet byggas ut och ämnet foto tillkomma. Den nuvarande verksamheten vid skolan ägnas åt att ge förberedelse för vidare studier vid , eller annan vidareutbildning men avses också avsätta kunskaper, färdigheter och en bilduppfattning som kan utnyttjas i yrken där bildarbete och olika grader av konstnärligt ansvar förekommer. Ärendet har remitterats till i och länsskolnämnden i . () har beretts tillfälle att avge yttrande. har avgivit yttrande i ärendet. Samtliga dessa remissorgan har tillstyrkt framställning i ärendet. SÖ:s yttrande lyder i sin helhet enligt följande: Utbildningen vid kompletterar specialkursen Bild och form inom gymnasieskolan som förberedande konstnärlig utbildning. Enligt uppgifter i akten lägger skolan stor vikt inte bara vid rent teknisk värdighet utan även vid personlighetsutvecklande inslag. I detta fall ser SÖ det som naturligt att skolan i första hand kommer i fråga för statlig tillsyn för att erfarenheter av skolans verksamhet skall kunna vinnas. SÖ är inte nu beredd att pröva frågan om statsbidrag. Med hänvisning till vad som ovan anförts och till vad föredraganden anfört om statlig tillsyn i prop. 1983/84:118 om fristående skolor på gymnasial nivå tillstyrker SÖ att den ettåriga dagutbildningen vid i får stå under statlig tillsyn och att den aktuella utbildningen uppförs på den i 4 kap. 1 § studiestödsförordningen (1978:418) omnämnda bilagan. 1987/88 Ub353 Undertecknade anser att har sådan inriktning på sin verksamhet att den bör ställas under statlig tillsyn och att den aktuella utbildningen uppförs på den i 4 kap. 1 § studiestödsförordningen (1978:418) omnämnda bilagan. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att ställs under statlig tillsyn enligt de villkor som utformat i sin remisskrivelse samt att den aktuella utbildningen uppförs på den i 4 kap. 1 § studiestödsförordningen (1978:418) omnämnda bilagan. () () Följande villkor bör gälla: Skolan skall stå under tillsyn av SÖ och länsskolnämnden i . SÖ har därvid i egenskap av central förvaltningsmyndighet för utbildningsväsendet inseende över skolan. har den omedelbara tillsynen över skolan. Skolans läroplaner skall vara godkända av SÖ. Skolans rektor skall inom efter varje läsårs början till länsskolnämnden inge skolans arbetsordning, förteckning över dess personal samt uppgifter på antalet elever vid skolan. Skolans rektor skall efter läsårets slut lämna redogörelse för skolans verksamhet till , SÖ och länsskolnämnden. Skolans rektor skall lämna de upplysningar i övrigt om skolan som , SÖ eller länsskolnämnden kan infordra.
mot · GB02Ub355 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub355 av och () om statsbidragen till studiecirkelverksamheten Trots att flera utredningar, t. ex. Ahlénska utredningen, Kultur i studieförbunden och har visat att studieförbunden nått bättre resultat än andra vuxenutbildningsanordnare vad gäller att nå de samhällspolitiska målsättningarna inom kultur- och utbildningsområdet har anslagen till folkbildningen minskat i fast penningvärde . De bidragsregler som styr folkbildningen bygger på schablonbidrag med s. k. högre och lägre schablonbidragstimmar. Timmarna fördelas på ett 3-årigt genomsnitt av genomförd verksamhet. Målsättningen är täckning med s. k. högre schablonbidragstimmar. Bidragsformen medför en allmän kostnadssänkande effekt och har bidragit till att den för studieförbunden svåra ekonomiska situationen inte är värre. Förutsättningarna för att konstruktionen på lång sikt ska fungera är dock, att bidragens reala värde kan upprätthållas liksom målsättningen med en 70-procentig täckning med s. k. högre schablonbidragstimmar. Om dessa förutsättningar inte kan nås, vilket är förhållandet , är systemet förödande för studieförbundens ekonomi. Inget studieförbund kan, med bevarad ekonomi, tillåta sig några större förändringar av verksamheten i förhållande till andra studieförbund. Studieförbunden tvingas in i en jakt på studietimmar. Det innebär att satsningar på hög kvalitet inom samhällsområdet, eller eftersatta grupper, drabbas av sänkta resurser då detta inte ger stora kvantitativa ökningar. Ett bibehållande av nuvarande bidragssystem kräver betydligt uppräknade anslag för att fungera. I ett kärvt budgetläge är detta enligt vår mening inte möjligt. Därför måste man finna en annan bidragskonstruktion som mera tar hänsyn till verksamhetens innehåll och syfte. har i sin anslagsframställan föreslagit en sådan översyn av statsbidragen. I budgetpropositionen har detta förslag avvisats. Vi anser det är angeläget att snabbt finna en bidragskonstruktion som inte ensidigt bygger på kvantitet, utan även tar hänsyn till mål, innehåll och syften samt behåller formen med schablonbidrag. För att förhindra negativa följdverkningar under ett sådant arbete måste man finna en form som motverkar jakten på studietimmar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att genomföra en översyn av reglerna för statsbidragen till studiecirkelverksamheten. () ()
mot · GB02Ub356 · 1988-01-21 00:00:00 — 1987/88 :Ub356 om ökade resurser för hörselskadade skolelever Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So63b hemställs att hos regeringen begär förslag om en garantinivå av resurser för hörselskadade barn i ungdomsskolan. 1 1987/88.
mot · GB02Ub357 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub357 av och () om utbildning i teckenspråk för föräldrar till döva barn Språket har stor betydelse för mänsklig kommunikation och begreppsbildning. Genom språket utvecklas vi och kan ge uttryck för våra tankar. Döva personer kan endast med hjälp av teckenspråket nå personlig utveckling och skapa kontakter med andra människor. Hörande föräldrar till döva barn har stora svårigheter att på ett naturligt sätt kommunicera med sina barn om de inte kan teckenspråket. Det är därför viktigt att föräldrar till döva barn så fort som möjligt lär sig detta. Teckenspråket har status som förstaspråk och är sina utövares modersmål. Möjligheterna att snabbt få kunskaper i teckenspråket är begränsade. De flesta föräldrar och familjer är hänvisade till studieförbundens kursutbud, som omfattar ca 30 tim./termin under kvällstid. Den uppläggning och omfattning som dessa kurser erbjuder är otillfredsställande. Inlärningstakten motsvarar inte det behov föräldrar och syskon kräver. Västanviks folkhögskola i och Dövas Hus i erbjuder en klart bättre variant, nämligen två veckors intensivutbildning i teckenspråket. Kostnaderna för kurserna är betungande, särskilt intensivkurserna. Det bör därför skapas bättre ekonomiska möjligheter för hörande föräldrar och hörande syskon att på ett effektivt sätt lära sig teckenspråket. Det är rimligt att föräldrar till döva barn får göra avdrag för kostnaden för den obligatoriska utbildningen i teckenspråket i inkomsttaxeringshänseende, dock högst motsvarande det uppburna skattepliktiga vårdbidraget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utbildning i teckenspråket för hörande föräldrar och syskon till döva barn, [att hos regeringen begär förslag om avdragsrätt för kostnader för utbildning i teckenspråket i enlighet med vad som anförts i motionen.1] () () ' 1987/88:Sk441
mot · GB02Ub358 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub358 av m. fl. (m) om idrottsgymnasierna, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr417 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om idrottsgymnasier, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om idrottslärarutbildningen. Hans Nyhage (m) 1* 1987/88.
mot · GB02Ub359 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub359 av m. fl. (c, m, fp) om lärlingsutbildning vid Stiftelsen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:N302 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning av lärlingar på Citadellet i .
mot · GB02Ub360 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub360 av m. fl. (fp) om svenska för invandrare, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sf534 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för invandrarkvinnor, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om UHÄ:s arbete med att utvärdera utländska examina, 3. att begär att regeringen upphäver sitt beslut om väntetid innan sfi får påbörjas, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om asylsökandes rätt till grundskole- och gymnasiestudier, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidragen till svenska för invandrare, 6. att hos regeringen begär ett förslag till statsbidragssystem som innebär att bidragen för hemspråksträning och hemspråksundervisning slås samman i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenska som andraspråk. () () () () () () () () ()
mot · GB02Ub364 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub364 av m. fl. (m) om lärarnas tjänstesystem Vi har i vår partimotion angående utbildningspolitiken yrkat att förberedelserna för att starta den nya grundskollärarutbildningen avbrytes. Vi anser att den utbildning som förbereds har så stora brister att den ej bör förverkligas. Vi har också angivit vilka riktlinjer som enligt vår mening bör vara vägledande för lärarutbildningen. I årets budgetproposition anger utbildningsministern hur ett tjänstesystem bör vara utformat i anslutning till den nya utbildningen. Oavsett hur den nya grundskollärarutbildningen kommer att utformas bör, enligt vår mening, det framtida tjänstesystemet innebära att ett parallellsystem inrättas så att det dels innehåller ett tjänstesystem för de lärare som är verksamma i skolan, dels ett system för de lärare som har en eventuell ny form av utbildning. Dessa två parallella system bör i så fall finnas så länge lärare med nuvarande former av examina är verksamma i skolan. Vi yrkar således att, för det fall att fullföljer beslutet att införa en ny utbildning för grundskollärare, parallella tjänstesystem skall finnas för lärare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärarnas tjänstesystem. () (m) (m) () () () Hans Nyhage (m)
mot · GB02Ub366 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub366 om utbildningsresurser ur ett regionalpolitisk perspektiv I årets finansplan anges att regional utveckling påverkas av bl. a. åtgärder på utbildningsområdet. Det är naturligtvis helt rätt. Då kan det vara av intresse att belysa ett par frågor inom utbildningssektorn, där man inte tagit tillräcklig, regionalpolitisk hänsyn till små myndigheter och små skolor. Det gäller dels vid resursfördelningen ut till länsskolnämnderna men också det nya systemet för fördelning av skolledarresurser. I årets proposition har regeringen fastslagit att det skall sparas på alla myndigheter. Det är inte första gången som en sådan generell nedskärning drabbar länsskolnämnderna. Stora myndigheter klarar naturligtvis av på ett acceptabelt sätt att begränsa sitt resursutnyttjande. De små myndigheterna klarar nog också av en viss besparing, men inte hur länge som helst. i har gjort som alla andra: inte tillsatt vakanta tjänster, sparat in resekostnader och traktamenten osv. är emellertid en viss gräns nådd. Skall ytterligare sparande ske måste myndigheten avstå från att utföra arbetsuppgifter som är reglerade i politiska beslut. Det innebär att myndigheten inte längre får resurser för att fullgöra vad man är satt till att utföra. Det ovan beskrivna problemet gäller även små myndigheter i andra utsatta län. Det är därför nödvändigt att regering och riksdag fastställer en miniminivå för en myndighetsorganisation utifrån de krav som ställs. Det är helt orimligt att län som redan förut är utsatta för regionala obalanser också på det här sättet skall missgynnas. Det nya systemet, som gäller fördelning av resurser till skolledningsfunktionen, har missgynnat de små gymnasieskolorna ute i glesbygden med AT-timplan, dvs. både teoretiska och praktiska utbildningslinjer ingår. Det betyder att orter som , och drabbas. Det innebär också att vi ställer upp med statsbidrag till olika försök med ny organisation eller ställer nya krav på befintlig organisation utan att ställa tillräckliga ledningsresurser till förfogande. Ovannämnda två exempel visar på att regionalpolitiska hänsyn inte alltid tas vid förändringar i system eller vid nedskärningar. Det är därför nödvändigt att och SÖ gör en översyn av påvisade problem, så att regeringen kan ta nödvändiga hänsyn i fortsättningen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om erforderlig organisationsnivå på de små länsskolnämnderna, 2. att hos regeringen begär att får i uppdrag att se över reglerna för statsbidrag till skolledningsresurs på de små gymnasieskolorna med AT-timplan. 1987/88 Ub366