ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02A254 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:A254 av m. fl. (s) om återinförande av statliga projekteringsbidrag, m. m. har haft den största ökningen av antalet arbetslösa och länet tillhör de län som haft den största befolkningsminskningen i åldern . För att motverka den ogynnsamma utvecklingen i länet behövs en mängd åtgärder på olika områden. På det arbetsmarknadspolitiska området krävs en del förändringar för att kunna hålla en hög beredskap. För det första anser vi att det s. k. projekteringsbidraget bör återinföras. De senaste årens insatser har tärt på framför allt kommunernas objektreserv. Den är nu för liten. Kommunernas ekonomi begränsar också möjligheterna att genomföra projekteringsinsatser som gör det möjligt att bygga upp en ny reserv av angelägna byggnadsobjekt som kan sättas in då arbetsmarknaden så kräver. Det är ett samhällsintresse att det finns en sådan reserv. Det är därför rimligt med ett statsbidrag för projektering av lämpliga objektreserver. För det andra ser vi det som angeläget att nya former prövas. På många områden skulle nya objekt kunna tas fram för beredskapsarbeten om man i förväg kunde garantera en viss kontinuitet i genomförandet. Det gäller på områden som kulturminnesvård, turism, skogsbruk m. m. För att få fram objekt på dessa områden krävs det ofta att man kan få fram någon form av garanti för att objekten kan genomföras före en viss tidpunkt. Den garantin kan inte lämnas , eftersom beredskapsarbeten drivs på korta tider. Vi anser att länsarbetsnämnderna i s. k. krislän bör få möjlighet att ta fram större åtgärdspaket med lämpliga beredskapsobjekt i områden där man vet att det kommer att behövas beredskapsinsatser . Genomförandet av dessa paket skulle garanteras genom att pengar ställs till förfogande . En sådan paketteknik gör det möjligt att sätta in beredskapsmedlen för långsiktig utveckling av angelägna samhällsintressen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av statliga projekteringsbidrag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1987/88 motionen anförts om behovet av åtgärdspaket i krislänen. () () () () () Axel () ()
mot · GB02A256 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:A256 av m. fl. (fp) om folkhögskolekurser för arbetslösa ungdomar /801, o. m. 1985/86 fick folkhögskolorna särskilda resurser för kurser för arbetslös ungdom. Folkhögskolorna skaffade sig därmed en stor kompetens och erfarenhet inom denna sektor. Av de utvärderingar som bl. a. gjorts av SÖ framgår att kursdeltagarna i mycket hög utsträckning stimulerats till fortsatta studier och/eller gått bättre rustade ut på arbetsmarknaden och i många fall sedan också fått stadigvarande anställning. har mellan 40 och 50 av landets 125 folkhögskolor engagerat sig i verksamheten. Uppskattningsvis har ca 10000 ungdomar genomgått dessa kurser. Rekryteringen har skett i samverkan mellan syokonsulenter, arbetsförmedlingar och föreningslivet. Folkhögskolorna har på skiftande sätt själva format kursernas innehåll i samarbete med eleverna och arbetsmarknadsorganisationerna. Betydande inslag av praktiska studiebesök har varvats med teoretiska studier i basämnen svenska och matematik. Mot denna bakgrund fann vi det ytterst märkligt att regeringen i kompletteringspropositionen 1985/86:150 meddelade att man inte hade för avsikt att räkna med någon särskild ram för folkhögskolorna för de arbetslösa ungdomarna. Detta blev också beslut. Alltsedan dess har arbetat för att ramen skall återinföras. Beslutet förde som väntat med sig en kraftig minskning av arbetslösa ungdomar på folkhögskolorna. verkar länsarbetsnämnderna göra andra prioriteringar för dessa målgrupper. Vi föreslår därför återigen att ramen återinförs. I dagens läge är det svårt att bedöma storleken av behovet. Det bör därför ankomma på regeringen att fastställa storleken av detsamma och återkomma till med förslag. Ett riktmärke kan vara vilket motsvarar ca 250 platser. Då utbildningens ökning på dessa kurser avlastar andra konton - utbildning sociala utgifter etc. torde den samhällsekonomiska utgiften vara försumbar. Budgetmässigt torde det dock röra sig om ca 6 milj. kr. vilket får belasta anslaget arbetsmarknadsutbildning. Med hänvisning till ovanstående hemställs A256 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en under denna huvudtitel ingående särskild ram till folkhögskolorna för kurser för arbetslös ungdom. () ()
mot · GB02A257 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:A257 av m. fl. om sammansättningen av Samhallgruppens styrelser är statsmakternas instrument för att bereda arbete åt arbetshandikappade när inga andra möjligheter finns. Samhallgruppen fullgör sin uppgift genom produktion av varor och tjänster. Sedan företagsgruppens tillkomst 1979/80 har utvecklingen präglats av ett ökat antal arbetshandikappade i arbete (+7 000) och minskande kostnad per arbetstillfälle. har de personalsociala insatserna ökat och antalet övergångar från företagens arbetsplatser till den ordinarie arbetsmarknaden ökat från ca 300 till ca 900. Företagsgruppen redovisar i sin framtidsbedömning av handikappades möjligheter till arbete inför 1990-talet ett kraftigt ökande behov av arbetstillfällen för arbertshandikappade. redovisas ett antal handlingsvägar för företagsgruppens utveckling. Ökad satsning på service- och tjänsteområdet, tydligare branschstrukturering, mera medvetna affärsval, ökad internationalisering, vilket enligt är nödvändigt för att upprätthålla det kommersiella underlaget för den nödvändiga sysselsättningen för handikappade. I det perspektivet finns det skäl att granska det stöd statsmakterna ger företagsgruppen, inte enbart ur ekonomisk synvinkel utan även kompetensmässigt. Samhallgruppens 24 regionala företag (stiftelser), leds, liksom moderföretaget, av VD och var sin styrelse, vars sammansättning regleras i de författningsbestämmelser som också i övrigt anger de regionala företagens (stiftelsernas) organisation. Av den sammansättning som föreskrivs av författningen utgörs merparten, inklusive ordföranden, av representanter för landsting, arbetsmarknadsmyndighet och fackliga organisationer. Endast en av tolv i moderföretagets styrelse och två av elva i regionala styrelser föreskrivs skall ha näringslivsbakgrund. Mot bakgrund av att en fortsatt positiv utveckling för Samhallgruppen i hög grad bedöms hänga samman med företagsgruppens affärsmässiga utveckling och förmåga att kommersiellt utveckla underlag för ytterligare arbetstillfällen för handikappade, borde det vara värdefullt att ge Samhallgruppen ökade möjligheter att tillföras näringslivskompetens på styrelsenivå. Detta skulle också understryka det stora ansvar som åvilar också näringslivet när det gäller att bereda arbete åt arbetshandikappade, dvs. låta dem bli en resurs i samhället. Särskilt värdefullt vore om de mindre företagen blev bättre representerade med sina specilla erfarenheter. Mot bakgrund av det anförda hemställs att begär att regeringen genomför en översyn av styrelsesammansättningen i och regionala stiftelser i syfte att öka antalet ledamöter med näringslivserfarenhet. () () 1987/88 A257
mot · GB02A259 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:A259 av () om medflyttandebidraget Medflyttandestödet infördes, till en början sorn försöksverksamhet, fr. o. m. och avsikten var att underlätta familjeflyttningar. Följande regler gällde: Bidrag lämnades endast om en annan familjemedlem beviljats starthjälp och under förutsättning att den medflyttande erhöll tillsvidareanställning samt att samme medflyttande inte kunde erhålla anställning utan att medflyttandestöd beviljades. Stödet utgick som en lönekompensation till arbetsgivaren motsvarande av löne- och lönebikostnader och totalt högst , i undantagsfall högre. Anställningen kunde avse både privat och offentlig sektor. Antalet beslut om medflyttandestöd var /1985 utomordentligt få, i första hand sannolikt beroende på att kraven för att erhålla stödet var rätt rigorösa. Fr. o. m. skedde en viss förenkling. Kravet på tillsvidareanställning slopades (dock minst sex månaders anställning) liksom kravet på att annan flyttande familjemedlem skulle ha beviljats starthjälp. infördes begränsningen att arbetsplatsen inte fick ligga i . Förändringen medförde någon ökning av utnyttjandet, men man kan inte säga att stödformen generellt sett kom att spela någon större roll. En marginell förändring fr.o.m. 1987-01-01 som innebar att stöd kunde utgå även om den medflyttande erhållit anställning efter det att familjen flyttat till den nya orten, medförde inga påtagliga förändringar i fråga om utnyttjandet. Fr.o.m. 1987-07-01 genomfördes en förbättring av stödet (som bytte namn till medflyttandebidrag) som utnyttjandet geografiskt begränsades. Således slopades den tidigare begränsningen till totalt , och bidragstiden förlängdes , men arbetsplatsen måste vara belägen i någon av länen: , , , , , eller eller i kommun som ingår i stödområde C. Medflyttandestödet/bidraget har kanske inte utnyttjats i den utsträckning som var förutsett, men kan i speciella situationer ha stor betydelse, inte minst psykologiskt. Det vore mycket värdefullt för att få tillgång till den nya förbättrade stödformen, då man står inför den svåra uppgiften att under /89 skaffa fram arbete till medflyttande, som aktualiseras i samband med plan- och bostadsverkets lokalisering till . 1 * 1987188.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs A259 att hos regeringen begär att arbetsmarknadsverket får i uppdrag att utvidga området för tillämpningen av medflyttandebidraget till att även omfatta .
mot · GB02A264 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :A264 av (c) om arbete åt medflyttande 1987/88 A264-268 som arbetslösheten i är mycket hög finns ett behov av kvalificerad arbetskraft. Det kan gälla personer med hög teknisk utbildning, läkare eller skickliga verkstadsarbetare som är något av nyckelpersoner för näringslivet eller för en god service. Mindre orter har ofta svårt att rekrytera folk på grund av svårigheter att kunna erbjuda arbete åt en medflyttande man eller hustru eller sambo. önskar oftast båda i en familj kvalificerat arbete utifrån sin kvalificerade utbildning. I och kommuner har arbetsförmedlingen i och länsarbetsnämnden tagit ett lovvärt initiativ. Man genomför ett projekt åt medflyttande. Projektgruppen diskuterar med företrädare för företag och fack och representanter för kommunerna. Svårigheten att skaffa jobb åt medflyttande är ett stort problem i . Bidrag till arbetsgivare för anställning av medflyttande föreslås vara kvar och bidragsperioden utsträcks till . Jag anser dock att bidragsprocenten till arbetsgivare bör höjas till av den totala lönekostnaden för den anställde . Bidraget bör utgå till arbetsgivare inom stödområdet samt till rrted undantag av kommun. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att beslutar att bidrag till arbetsgivare för anställning av medflyttande skall utgå till arbetsgivare inom stödområdet samt i med undantag av , 2. att hos regeringen begär förslag om höj ning av bidraget till arbetsgivare för anställning av medflyttande i enlighet med motionen. 1 1987188.3 sami.
mot · GB02A266 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. om bidraget till arbetslöshetsersättningen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Fi232 hemställs att under tionde huvudtiteln på anslaget B4 Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag anvisar ett förslagsanslag om . () () () () () () ()
mot · GB02A401 · 1988-01-12 00:00:00 — av i (c) om kostnaden för statens lånegaranti vid glesbygdsstöd fastställde inriktning av regionalpolitiken innefattande bl. a. hur glesbygdsstöd skall utformas. Glesbygdsstödet har haft positiv inverkan på flera lokala satsningar i glesbygdsområden. Enligt förordningen om glesbygdsstöd skall till täckning av statens kostnader för administration och förluster på grund av infriande av garantiåtaganden långivaren (bank eller annat institut) till statsverket betala en årlig avgift om en procent av utestående belopp. Det är rimligt att en sådan ordning gäller icke minst med tanke på att långivaren icke löper någon som helst risk. Det förekommer dock att, banker/långivare, uttager den statliga avgiften på av låntagaren, detta trots att avgiften icke avses att belasta låntagaren. Det borde vara en rimlig åtgärd att reglerna för lånegaranti i anslutning till beviljat glesbygdsstöd kompletterades med att långivaren ej får uttaga högre ränta än marknadsränta för aktuella lån, ej heller via avgifter kompensera den kostnad som staten uttager. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnad för statens lånegaranti i anslutning till beviljade glesbygsstöd.
mot · GB02A403 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:A403 av m. fl. (c, m, fp, vpk) om transportstödet i infördes på försök ett transportstöd i . Försöket var en av flera åtgärder inom ramen för programmet Arbete och service i skärgården. Stödet visade sig fylla ett stort behov och vara mycket positivt för näringarna på öarna. Stöd utgår för transport av gods till och från ö utan fast landförbindelse. Stöd utgår även för transporter mellan sådana öar. Transporter inom en brukningsenhet omfattas inte av stödet. Undantag gäller dock för en uttransport och en intransport av grupper av betesdjur. Stöd lämnas för tunga och skrymmande transporter. Exempel på transporter för vilka stöd utgår är: Inom jordbruket: Transport till ö av konstgödsel, fodermedel, djur, lantbruksmaskiner. Transport från ö av slaktdjur, spannmål. Inom skogsbruket: Transport av skogsbruksmaskiner i samband med självverksamhet i skogsbruket. Inom byggnads- och anläggningsverksamhet: Tegel, cement, monteringsfärdiga hus i delar, byggnadsvaror, sand och grus, grävmaskiner, schaktmaskiner, utrustning för brunnsborrning. Övrigt: Motorfordon, odlad fisk (större kvantiteter). Samhällets kostnader för transportstödet har varierat från . Berörda kommuner betalar och länsstyrelserna . medel togs från början från anslaget för regionala utvecklingsinsatser med stöd av glesbygdsförordningens § 37. Förordningens 40 § stipulerar dock en begränsning av glesbygdsstödet till högst (ett inledningsskede), varför i använt sig av olika andra vägar för att kunna tillgodose det stora behov transportstödet fyller. hemställde att begränsningsregeln skulle tas bort vad gäller just transportstöd i skärgården. Flera år i rad har vi motionärer framfört samma önskemål. har avslagit motionen utan närmare motivering och hänvisat till § 40 i glesbygdsförordningen. Vi motionärer gör nu ännu ett försök att få att förstå att en ö inte har ett inledningsskede som ö. Den är och förblir en ö tills en eventuell ny istid kommer. Att tala om initialskede när det gäller transportstöd mellan öar och fastland och mellan öar inbördes är därför horribelt. Transportproblemen för skärgårdens näringsidkare är permanenta och samhällets stöd måste få en långsiktig lösning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär att glesbygdsförordningen ändras så att statligt bidrag kan utgå till transportstöd i skärgården utan den nu gällande begränsningen till ett inledningsskede. () ()
mot · GB02A406 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:A406 av m. fl. (s) om investeringsstöd för glesbygdsskolor Det finns många rapporter som visar att situationen i vissa kommuner, när det gäller skollokaler, är mycket allvarlig. Lokalerna befinner sig i mycket dåligt skick. Orsakerna härtill är flera. En är den tidigare stora utbyggnaden av lokalbeståndet , delvis med brister i kvaliteten, som kräver ett omfattande underhåll. En annan orsak är att många kommuner under inte har kunnat anslå tillräckligt med medel för underhåll och anpassning av lokalerna. Många glesbygdskommuner är i denna situation. De har en vilja att åtgärda - och utveckla - sina skolenheter men medlen räcker inte till. En annan faktor som måste uppmärksammas är samhällets ansvar för att öka utbildningsnivån även i glesbygdskommunerna. Det finns många initiativ till detta men även här är den fysiska miljön, tillgång till bra lokaler, en bromskloss. I har gjorts en kartläggning av utbildningsnivån. Den visar att glesbygdskommunerna ligger långt under riksgenomsnittet. För att kunna höja nivån är det viktigt att , KOMVUX och m. m. är väl utbyggt och att kvaliteten såväl miljömässigt som undervisningsmässigt är hög. A-form bör finnas i största möjliga omfattning. Som konkret exempel kan nämnas möjligheten att i kommun med 8 300 invånare i åstadkomma en rationell skolenhet av hög kvalitet. kommun består av två rektorsområden. Ett i omfattande socken och ett i norra delen, omfattande och socknar. finns ett projekt i Idreområdet -1 300 invånare - med syftet att utveckla den grundskoleenhet som är lokaliserad i by till en kvalitetsenhet integrerad med sockenbibliotek, KOMVUX, gymnasieutbildning på distans m. m. och avveckla andra skolenheter i . Elevunderlaget för Idreområdet är i årskurs 19 ca 130, och övriga ca 20 elever. I detta projekt skulle rationaliseringseffekter och kvalitetseffekter uppnås. Förvisso försvinner vissa byskolor, men inte på grund av projektet utan mera genom att elevunderlagen minskar. Den totala skolmiljön skulle stärka eleverna och ge en ordentlig puff till ett ökat intresse för högre utbildning. Glesbygdskommuner och i vissa fall kommuner i övrigt, har utvecklings projekt på gång med syftet att både rationalisera och öka kvaliteten Mot. både på undervisningen och miljömässigt. Motionärerna föreslår därför att A406 stödformen för samhällelig service, stödet till samlingslokaler eller glesbygdsstödet skall kunna anpassas till att omfatta nybyggnad eller om- och tillbyggnad av glesbygdsskolor, typ grundskoleenhet. Glesbygdskommunerna, som ofta sammanfaller med de kommuner som har låg skattekraft, har svårt att klara investeringar av detta slag utan statligt stöd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att i motionen nämnda stödformer får användas även till nybyggnad eller om- och tillbyggnad av glesbygdsskolor. () () () ()
mot · GB02A410 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:A410 av och (c) om skärgårdspolitik för I kustbandet utanför dvs. i såväl Gästrike- som Hälsingekusten har befolkningen minskat kraftigt . Antalet aktiva fiskare har t. ex. minskat kraftigt i orter som Bönan, Utvalnäs, Mellanfjärden, Skärså, för att bara nämna några orter, dvs. i , och kommuner. Antalet fyrplatser i landet som bebos är också allt färre. Som exempel på den minskning som skett i vårt område kan nämnas att fyrplatser som och inte längre bebos . Skärgårdsproblemen rymmer i sig mycket av glesbygdsproblem. Men i vissa avseenden olika till sin natur. Ett problem som berör kusten utanför är det lilla antalet väderleksstationer. Detta gäller hela kuststräckan från till Hvarken. Detta har försämrat servicen till sjöfarare och till dem som arbetar efter Gästrike-Hälsingekusten. Av krävs ökade insatser på grund av det ökade antalet fritidsbåtar. Vi är angelägna att peka på den stora betydelse som har för vårt län. Automatisering av fyrar utanför har minskat möjligheterna att upptäcka främmande verksamheter. Vad som i vårt län kännetecknar avsaknaden av en skärgårdspolitik är att flera statliga organ som , domänverket, , , , fortifikationsförvaltningen, , , för att nämna några, dåligt samordnar sin verksamhet, särskilt vid organisationsförändringar. Med denna uppdelning, utan samordning värd namnet, agerar varje statlig verksamhet för sig vilket leder till att skärgården och kustbandet dör ut. Därefter får vi med konstlade medel skjuta till stora belopp för att reparera dessa skador. Visserligen har vi fått en bestämmelse som säger att de statliga verken måste tala med resp. länsstyrelser innan de vidtar en avveckling inom sitt ansvarsområde. Men utvecklingen visar att detta inte räcker. Länsstyrelserna har inte medel att sätta makt bakom orden. Ytterligare åtgärder måste till för att stoppa den sektorsvisa successiva avfolkningen av våra kuster och öar. Jungfrukusten har blivit ett väl inarbetat begrepp, särskilt för turistverksamheten. Genom en samordning på det området kan man nu bättre se vad 1987/88 A410 Med stöd av vad som anförts i motionen föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en sammanhållen skärgårdspolitik i södra . () (c) som är intressant från turistsynpunkt. Men det bli ofta dyra investeringar och insatser som måste till därför att avfolkningen redan gått så långt. Det är angeläget att vi får en samlad skärgårdspolitik. Vi anser att denna fråga bör bli föremål för en särskild utredning.
mot · GB02A411 · 1988-01-20 00:00:00 — av m. fl. om regionalpolitiska effekter av statliga rationaliseringsåtgärder Regionalpolitiken är en viktig del av den socialdemokratiska politiken. Åtskilliga politiska program innehåller mycket om att vi måste satsa på hela . Regeringsförklaringen är bra även på denna punkt. I den heter det: Tendenserna till ökade regionala obalanser motverkas. a. kommer infrastrukturen i de utsatta regionerna att förbättras. Tjänstesektorn kommer att ges en större roll i regionalpolitiken. Förslag kommer att läggas fram om insatser i delar av Bergslagen och norra . Regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk regionalpolitisk utredning. Det är enkelt att finna områden inom t. ex. där skillnaden mellan regionalpolitiska ambitioner och ekonomisk verklighet hos olika verk och myndigheter är uppenbar. Här är några exempel: Telefonkiosken som ville ta bort i Karbenning, . Postanstalterna som postverket vill lägga ner i och Munktorp. Minskningen av antalet tåg som SJ vill köra mellan och , alltså genom (Köping-Arboga-Kungsör). kontor som vill lägga ner i . Bakom dessa förslag ligger i de allra flesta fall ekonomiska och rationella Man kan dock säga att ambitionerna i dessa avseenden leder till försvagningar av den lokala servicestrukturen och i värsta fall sämre infrastruktur och/eller lägre utnyttjande av den. har det blivit alltmer vanligt att offentlig verksamhet jämförs med privat verksamhet. Starka politiska krafter vill privatisera och bryta offentliga monopol i syfte att som det uttrycks öka valfriheten och förbättra ekonomin. Man vill också öka konkurrensen - släppa in privat verksamhet. De som driver sådan privat verksamhet är oftast ointresserade av verksamheter i glesbygd eftersom de ofta präglas av höga kostnader och ger låg avkastning. Nej, det är i första hand i befolkningsrika områden som god avkastning kan fås och som är intressanta om valfriheten skall öka och ekonomin förbättras. En sådan utveckling som beskrivs ovan måste ses med stor oro ur ett regionalpolitisk! I varje fall är många människor bekymrade över hittillsvarande och befarad utveckling. Det är också viktigt att olika statliga verksamheter får möjlighet att arbeta 1 så att förluster i vissa områden kan balanseras av överskott i andra områden. Lika angeläget är att statliga verk och myndigheter på ett okonventionellt A411 sätt samverkar dels sinsemellan, dels med kommunala organ och privata intressen för att undvika att servicenivån i glest befolkade områden raseras. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts dels om regionalpolitiska hänsyn vid genomförande av statliga verk och myndigheter, dels rationaliseringsverksamhet och dels behovet av breddad samordning mellan olika organ etc. för att vidmakthålla servicenivån i glest befolkade områden. () () () ()