mot · GB02A41 · 1988-04-11 00:00:00 — 1987/88 :A41 av m. fl. (m) med anledning av prop. 1987/88:86 om särskilda regionalpolitiska insatser i m. m. 1 propositionen presenterar regeringen ännu ett "länspaket, avseende . Det är beklagligt att regeringen av taktiska skäl väljer att hantera de djupgående regionalpolitiska problemen i paketform i stället för att i samband med budgetpropositionen redovisa en mera samlad syn på regionalpolitiska problem. Som vi tidigare framhållit i partimotionen 1987/88:A484, "Regionalpolitik för utveckling", är det nödvändigt att regionalpolitiken bedrivs i ett långsiktigt perspektiv. Riskerna med regeringens paketpolitik är uppenbara. Den leder dels lätt till att anslagsnivåer och stödformer varierar mellan olika län på ett sätt som inte kan motiveras utifrån de faktiska förutsättningarna, dels till att kortsiktiga valtaktiska överväganden får ta en för stor del av de begränsade resurser som står till regionalpolitikens förfogande. En annan risk är att regeringen inför varje "paket strävar efter att göra en överenskommelse med något storföretag. Vi har tidigare kritiserat överenskommelserna med , och . Regeringen har på detta sätt understött dessa företags normala expansion. När det gällde dessa storföretags lokaliseringar till , och ansåg vi att de troligen hade genomförts även utan omfattande statligt stöd. tillkännagavs återigen en överenskommelse mellan regeringen och ett stort företag. Det gäller gruvinvesteringar. Även om investeringsförutsättningarna för gruvdrift skiljer sig från förutsättningarna för tillverkningsföretag finns det likväl anledning att ställa sig tveksam till denna typ av paketöverenskommelser. Enligt vår mening kan långsiktig näringslivsutveckling i de regionalpolitisk! svaga delarna av vårt land enbart åstadkommas genom bättre näringslivsklimat i kombination med en hjälp till företagen att övervinna de nackdelar som är förknippade med den geografiska lokaliseringen. De regionalpolitiska problemen i är mest accentuerade i . Det finns flera orsaker till att sysselsättningsproblemen här blivit mest djupgående. Den förhållandevis snabba befolkningstillväxten som medfört att arbetskraften ökat snabbare än i andra delar av , har bl. a. lett till att utflyttningen från blivit särskilt märkbar. Den ensidiga näringslivsstrukturen i med dominans av stora, Mot. 1987/88 huvudsakligen statligt ägda, industrier (som till exempel , , A41 och ) är en annan viktig orsak. Dessa företag är verksamma inom branscher som genomgått kraftiga strukturförändringar, vilket bl. a. inneburit minskad sysselsättning. I har detta varit särskilt besvärande, eftersom den missgynnade privata sektorn inte haft förmåga att suga upp det arbetskraftsöverskott som uppkommit genom strukturrationaliseringarna. Det finns flera bakomliggande orsaker till den dåligt utvecklade privata näringslivsstrukturen i . Ofta nämns de statliga storföretagens kultur och attityden till privat företagsamhet som negativa faktorer. Under tidigare decennier har privata företag betraktats som besvärande konkurrenter om utbildad arbetskraft. De statliga storföretagen i har därför förhållandevis sent börjat utnyttja underentreprenörer i större skala. Ytterligare en faktor som kraftigt försvårat för privata företag i har varit den solidariska lönepolitiken. De tidigare mycket lönsamma statliga storföretagen gav länet en lönestruktur som gjorde konkurrenssituationen för de enskilda företagen utomordentligt ofördelaktig. kommer nya strukturrationaliseringar att genomföras inom företag som , och . finns det emellertid positiva utvecklingstendenser inte minst i Luleåområdet. Rymdverksamheten i medverkar också till att ändra stadens image på ett sätt som befrämjar lokalisering av annan verksamhet. Regeringens energipolitik, som bl. a. innefattar en förtida avveckling av kärnkraften, utgör ett hot mot utvecklingen i liksom i andra delar av där elintensiv processindustri är betydelsefull. Den förtida kärnkraftsavvecklingen kommer att leda till ökade elpriser i hela landet. Det kommer att försämra konkurrenskraften för bl. a. stålindustrin och pappers- och massaföretagen. I partimotionen 1987/88:N28 har vi framhållit de negativa effekterna av den förtida avvecklingen och förordat att utfallet av folkomröstningen bör respekteras. Det innebär att de nuvarande reaktorerna tas ur drift i den takt som är möjligt med hänsyn till välstånd, sysselsättning och miljö. De nuvarande reaktorerna bör användas så länge de uppfyller säkerhetskraven. Därmed bör avvecklingen kunna förskjutas till , vilket ger bättre förutsättningar för att ersättningskraft skall kunna tillföras utan drastiska elprishöjningar. 3 Principer för stöd Statsmakterna varken kan eller bör detaljstyra näringslivets inriktning och utveckling. Däremot är det väsentligt att det allmänna försöker skapa likvärdiga förutsättningar för näringslivet i hela landet. I den ovannämnda partimotionen om regionalpolitik har vi framfört förslag som syftar till att ska pa bättre tillväxtförutsättningar för företag, och därmed fler nya arbets- Mot. Vi vill i detta sammanhang främst understryka vårt förslag till A41 riskgarantilån och den förändrade handläggning av statsmakternas stöd till nytillkommande och expanderande företag. Det är viktigt att dessa stödärenden handläggs på en nivå där det finns en god kunskap om de lokala förhållandena. Vi har därför konsekvent förespråkat ökade möjligheter att handlägga stödet på länsnivå. Vi vill dock varna för en politisering av handläggningen som innebär att man i stället för att i första hand beakta marknadsmässiga och produktionsmässiga förutsättningar för verksamheten sneglar på lokala politiska förhållanden. Det kan lätt innebära att effekten av det statliga stödet blir svaga, olönsamma företag, som inte kan utgöra en livskraftig bas för fortsatt utveckling. Kompetensutvecklingen utgör ett mycket viktigt inslag i ansträngningarna att förbättra situationen i . Våra förslag på detta område återfinns i en annan motion (1987/88:Ub32). 4 Anslag över huvudtitel Vi är införstådda med de stora problem som kan förväntas till följd av , och neddragningar. Det skapar allvarliga påfrestningar för dem som direkt och indirekt drabbas. Regeringen redovisar ett antal förslag till åtgärder inom arbetsmarknadspolitikens område av ganska konventionellt slag. Igångsättningen av flera av dessa insatser och finansieringen av dessa kunde skett betydligt snabbare om regeringen valt att inte gå via , utan löst frågorna genom omprioriteringar av befintliga medel och ianspråktagande av finansfullmakten. Detta framstår som anmärkningsvärt mot bakgrund av regeringens uttalade oro över hur angeläget det är att snabbt möta förväntade problem. Vi föreslår att eventuellt behov av ökade resurser för arbetsförmedlingen (arbetskrafter ) inledningsvis får lösas genom omdisponering av de betydande resurser som länsarbetsnämnden och länets arbetsförmedlingar totalt förfogar över. Det står regeringen fritt att återkomma till då dessa möjligheter är uttömda. Med hänvisning till att behovet av utbildningsinsatser kommer att vara stort dels för att underlätta ny anställning för många av dem som direkt berörs av varslen, dels för att långsiktigt främja utveckling och sysselsättning i länet, föreslår regeringen totalt 89 milj. kr. för olika utbildningsändamål. 59 milj. kr. av dessa avses utnyttjas för att bl. a. anordna arbetsmarknadsutbildning för ca 2000 personer. Omfattningen motiveras bl. a. av utbildningsbehov inför etablering av ett dotterbolag i för uppbörd av licensmedel. Enligt vår mening kan inte etableringen av detta dotterbolag i och Mot. eventuellt medföljande utbildningsbehov vara ett skäl för att an- A41 slå medel för arbetsmarknadsutbildning. Företaget måste självt över sin budget och av sina pengar avdela de resurser det finner rimligt för detta ändamål. I övrigt instämmer vi i behovet av övriga utbildningsinsatser där en mångfald av utbildningsgivare kan engageras. Vi vill därutöver markera behovet av datautbildning för småföretagen. Utan tvekan kommer datastödd företagsledning att bli allt viktigare. Vi tror att denna kompetens är utomordentligt angelägen att bygga in" i det norrbottniska näringslivet. Vad avser finansieringen anser vi i likhet med tidigare att medlen kan tas ur finansfullmakten. Under denna rubrik föreslås medel för startaeget-bidrag, rekryteringsstöd samt för att bygga skogbilsvägar som beredskapsobjekt. Utifrån det underlag som redovisas i propositionen är det inte möjligt att bedöma skäligheten av redovisat medelsbehov. För att undvika onödigt dröjsmål bör det ankomma på regeringen att finansiera erforderliga åtgärder med snar igångsättning via finansfullmakten och därefter återkomma till då medelsbehovet för kommande budgetår bättre kan överblickas. 4.4 Insatser för de handikappade Det är självklart att människor med olika handikapp särskilt hårt utsätts för de påfrestningar som den norrbottniska arbetsmarknaden framöver förväntas vidkännas. Det är utomordentligt angeläget att dessa människor får ett aktivt och helhjärtat stöd från såväl medmänniskor som från de offentliga organen. Vi har , senast i motion 1987/88:N225, föreslagit ett system med flexibla lönebidrag för arbetshandikappade. Regeringen har tidigare envist motsatt sig en sådan förändring, trots att denna ordning också förordats av AMS. Inför kommande budgetår föreslår dock regeringen att en försöksverksamhet skall inledas i två län. Vi anser det självklart att regeringen åtminstone borde göra till försöksområde. 4.5 Särskilda insatser i I propositionen lägger regeringen fram förslag om att också kommuner skall kunna erhålla utvecklingsanslag av samma typ som de s. k. länsanslagen. Denna typ av utvecklingsanslag har varit förbehållna länsstyrelserna. Enligt vår mening bryter regeringen därmed mot en viktig princip i den nuvarande regionalpolitiken. Vad gäller utvecklingen i enskilda kommuner måste det också för framtiden finnas möjligheter för länsstyrelserna att väga olika inomregionala intressen och utvecklingsförutsättningar mot varandra. Vi förordar därför att i inom ramen för det av Mot. 1987/88 regeringen föreslagna medelstillskottet på 100 milj. kr. med en friare an- A41 vändning jämfört med länsanslagen också tillgodoser behovet av utvecklingsinsatser i kommun. 5 Anslag över industridepartementets huvudtitel 5.1 Lokaliseringsbidrag, m. m. Regeringen föreslår att under innevarande budgetår anvisa ytterligare 440 milj. kr. Det innebär att regeringen när det återstår några månader av budgetåret på tilläggsbudget föreslår ett belopp som innebär mer än en fördubbling av det ursprungliga anslaget. Den ökade åtgången av lokaliseringsbidrag kan till stor del härledas till det s. k. Bolidenpaketet som innebär långtgående löften om statliga insatser. 314 milj. kr. Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen utan hörande träffar överenskommelser som kräver så omfattande anslagsökningar. har därmed kommit att ställas inför fullbordat faktum. 5.2 Särskilda regionalpolitiska insatser i Under detta nya anslag har regeringen lagt förslag till ett antal insatser som syftar till att bl. a. förstärka forsknings- och utvecklingsmiljön i , utvecklingsstöd för stiftelsen (3 milj. ), vissa insatser vid högskolan (38 milj.kr. ), och stöd till en teknikby i anslutning till högskolan i . Vad gäller förslaget till stöd till en s. k. teknikby i kan det konstateras att det beslutsunderlag regeringen presenterar i propositionen är minst sagt knapphändigt. Detta gör det omöjligt för att ta ställning till förslaget. Regeringen bör återkomma till med en närmare redovisning av kostnader, finansiering och villkor för uthyrning etc. För att inte försena tillkomsten av teknikbyn bör ur länsanslaget kunna bestrida kostnader för viss projektering m. m. Inom ramen för de föreslagna 100 milj. kr. till förfogande bör såväl insatserna för att förstärka forskningsviljan som teknikspridningsoch utvecklingsprogram för sågverk och trämanufakturindustrin kunna rymmas. Vidare finns i propositionen förslag om särskilda insatser i , och kommuner. Vi anser att dessa insatser bör kunna täckas inom ramen för det ovan nämnda särskilda länsanslaget. Formerna för hur man skall skapa bättre förutsättningar för de mindre företagens riskkapitalförsörjning har behandlats i , t. ex. beträffande Blekingeinvest och Sorbinvest. I båda dessa fall har vi föreslagit att riskkapitalet skulle säkerställas genom ett ränte- och amorteringsfritt lån. har tidigare uttalat viss öppenhet för formerna för denna riskkapitalförsörjning, varför vi nu i likhet med tidigare tillfällen föreslår låneformen. 5.3 Särskilda regionalpolitiska medel till i Mot. Regeringen föreslår att ett nytt anslag för särskilda regionalpolitiska insatser förs upp på statsbudgeten. Medlen skall enligt propositionen vara ett komplement till ordinarie stödformer. Genom den höjning av det totala länsanslaget med 200 milj. kr. som en riksdagsmajoritet drev igenom mot socialdemokraternas vilja kunde ytterligare betydande resurser tillföras det regionalpolitiska arbetet i länen - inte minst i . Under innevarande budgetår utgår via länsanslaget 105 milj. kr. till för regional utveckling. Vi har understrukit hur viktigt det är att länsstyrelserna betydligt friare kan utnyttja dessa medel. Vi utgår ifrån att det nya anslaget med friare användning kan utnyttjas på ett kreativt sätt och bli en förebild för regeländringar för de nuvarande länsanslagen. Vi förväntar oss att den regionalpolitiska utredningen lägger förslag i denna riktning. Regeringens förslag innebär ökade anslag till den nationella rymdverksamheten. Det är i och för sig positivt. Frågan om framtid som europeiskt rymdcentrum i norr avgörs emellertid i högre grad av inställning till ESA-samarbetet. Regeringen anser inte att skall deltaga i arbetet med . I detta projekt ingår en s. k. polär plattform, dvs. en satellit som är stationär rakt över . Kommunikationerna med denna måste ske från en plats norr om . i används redan för flera ESA-projekt. Emellertid finns det en uppenbar risk att inte väljer att utnyttja som markstation för den polära plattformen om inte vill medverka i . Moderata samlingspartiet har, senast i partimotionen 1987/88:U7, förespråkat att i full utsträckning deltar i ESA-samarbetet och successivt ökar sin deltagarandel. I en gemensam borgerlig reservation med anledning av motion 1987/88:N259 krävs att ökar sina insatser i och även medverkar i . En svensk medverkan i skulle innebära att blev fast etablerat som norra . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående principerna för regionalpolitisk! 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående omprioritering av resurser för arbetsförmedling, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts angående arbetsmarknads- och utbildningsinsatser A41 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående sysselsättningsskapande åtgärder i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående särskilda insatser för handikappade i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående särskilda insatser i kommun, 7. att till Arbetsmarknadspolitiska insatser i på tilläggsbudget till statsbudgeten för /88 anvisar ett reservationsanslag av , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående statligt stöd till en teknikby i , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående teknikspridningsprojektet, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående utvecklingsinsatser för sågverks- och trämanufakturindustrin i , 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående särskilda utvecklingsinsatser för näringslivet i , och kommuner, 12. att till regionalt investmentbolag i på tilläggsbudget till statsbudgeten för /88 anvisar ett reservationsanslag av . samt bemyndigar regeringen att utgiva ett ränte- och amorteringsfritt lån i enlighet med vad som i motionen anförs, samt att därmed avslå regeringens förslag att bemyndiga regeringen att besluta om villkor för stöd till utvecklings- och investmentbolag i , 13. att till särskilda regionalpolitiska insatser i på tilläggsbudget till statsbudgeten för /88 anvisar ett reservationsanslag av , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående försöksverksamhet med friare användning av de regionalpolitiska länsanslagen. () () (m) () () () () ()