mot · GB02Kr14 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Krl4 av och (c) med anledning av prop. 1987/88:104 om kulturmiljövård I regeringens proposition föreslås en blygsam förstärkning om till byggnadsvårdsbidrag. Det är enligt vår mening helt nödvändigt med en betydligt kraftigare uppräkning av byggnadsvårdsanslaget med följande motivering: Statens ansvar när det gäller stöd till kulturhistorisk bebyggelse preciserades i byggnadsvårdsutredningen (SOU 1981:17). 50 miljoner föreslogs utgå i byggnadsvårdsbidrag att användas för byggnadsminnen, byggnader i riksintresseområden för kulturminnesvården och till vård av de karaktäristiska bebyggelseinslagen i landets olika delar. Av dessa medel tänktes 30 miljoner utgå till bebyggelse av nationellt värde (dvs. byggnadsminnen och bebyggelse i riksintressena) och resterande 20 miljoner till bebyggelse av regionalt intresse. Det faktiska byggnadsvårdsanslaget blev . Anslaget har sedan kraftigt urholkats genom penningvärdesförsämringen. Enligt anslagsframställning /89 är värdeminskningen på byggnadsvårdsanslaget jämfört med . 1988 har av bidragsanslaget gått till vård av bebyggelse av byggnadsminnesklass, till övrig bebyggelse. Bidragsgivningen uttrycker således en helt annan målsättning än reformbeslut. 1 nu föreliggande proposition introduceras ett nytt begrepp, kulturmiljövård. Bland målen i propositionen påpekas att kulturmiljövården kan inte inskränkas till att bara ta till vara det exklusiva eller specifikt intressanta. Den måste också bidra till att behålla och utveckla en rik vardagsmiljö. Ett mål för kulturmiljövården bör vara att stärka den lokala identiteten. Det gäller att bevara särpräglade traditioner i byggandet och synliga påminnelser om ortens historia, dess näringar och kulturella arv. Men med de medel som står till buds finns endast möjlighet att vårda det nationellt mest värdefulla, nämligen byggnadsminnena. Det regionalt och lokalt särpräglade, som måste anses minst lika viktigt för en regions identitet, får av anslaget, dvs. att fördelas på hela riket. Som exempel kan nämnas att äskanden om byggnadsvårdsbidrag enbart för under innevarande budgetår är ca 4 milj. kr. och avser 40 byggnader. Mot bakgrund av målen för byggnadsvårdsreformen , urholkningen Mot. av byggnadsvårdsanslaget och det stora behovet av bidrag från hela landet Kr 14 samt föreliggande propositions målsättning för kulturmiljövården bör således bidraget till byggnadsvård kraftigt höjas. Detta skulle möjliggöra stöd och stimulans till en bredare kategori av byggnader och inte enbart till elitbyggnader, vilket sker . Det skulle också ge möjlighet till att bevara och utveckla regionala byggnadstraditioner och hantverkskunskaper efter modell av den gotländska byggnadshyttan. Slutligen skulle det också bli möjligt att stärka den lokala identiteten genom att utveckla regionens kunskap om sin historia, sitt näringsliv och sitt kulturella arv. Handläggningen av byggnadsvårdsfrågorna sker på så sätt att huvuddelen av de begränsade medel som står till förfogande fördelas centralt. Enligt vår mening skulle det vara till fördel om i stället större delen av byggnadsvårdsanslaget ställdes till länsstyrelsernas förfogande för beslut i länen, där man bäst känner behoven. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av en kraftig uppräkning av byggnadsvårdsanslaget för att propositionens målsättning skall kunna förverkligas, 2. att som sin mening uttalar att handläggningen av byggnadsvårdsärendena i ökad utsträckning bör decentraliseras till länen. () (c)