mot · GB02A418 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:A418 av m. fl. om den regionala utvecklingen i län läns näringsliv är dominerat av ett fåtal stora företag. Det finns ca 35 företag med mer än 200 anställda. Flera av dessa företag finns inom s. k. tillbakagående branscher. Därför har länet haft en mycket stor befolkningsminskning och minskningen fortsätter. En jämförelse visar att minskningen är den näst högsta inom gruppen Bergslagslän och jämbördig med den i skogslänen. -1,38 -0,1 -0,95 -1,04 -1,37 -0,1 -2,02 -0,3 -0,50 Behovet av nya arbetstillfällen för länet är stort. Inom länet arbetas på många fronter för att skapa nya företag och arbetstillfällen. Utöver detta fordras en målmedveten och långsiktig nationell satsning och prioritering i detta för länet allvarliga läge. De medel som statsmakterna tillfört länet för förnyelse motsvarar inte graden och tyngden av de problem som skall lösas. Exempelvis är strukturomvandlingen mycket allvarligare i län än i , men det har på intet sätt motsvarat varken de medel som tillförs , särskilda medelsfördelningar eller den nu gällande stödområdesindelningen. I det följande kommer vi att ta upp åtgärder som fordras för att få en nödvändig utveckling och förnyelse av näringslivet. län har en central position när det gäller transporter både på väg och på järnväg. De , , och har gjort att såväl stora Europavägar som viktiga järnvägslinjer korsar länet. En förstärkning av dessa väg- och järnvägsnät skapar goda framtidsförutsätt ningar för det berörda inlandets industri och den nödvändiga förnyelsen av Mot. Framtida miljökrav kräver också att man i ökad utsträckning för över A418 långväga transporter från lastbil till järnväg och att ett system med omlastningscentraler vid skärningspunkter mellan järnväg och vägar byggs ut. Ett exempel på detta är den S-Combi-verksamhet som etablerats i . Under den närmaste 1 O-årsperioden kommer betydande investeringar att göras i länets Europavägar E 3 och E 18. På så sätt skapas goda transportmöjligheter för länet och inlandet mot , och . För , Bergslagens inland och län är det betydelsefullt att få en snabb och effektiv förbindelse till och kontinenten. Som exportled ökar en sådan förbindelse alltmer i betydelse. län har prioriterat upprustning av vägarna 50 och 60. Inom länet kommer att investeras ca 200 milj. kr. i denna vägsträckning, den s. k. För att Nord Syd-leden skall bli komplett fordras vissa investeringar i och andra kringliggande län. På detta sätt erhålls en vägsträckning med god, jämn standard från till anknytningen med E 4 vid . bör enligt vår uppfattning lämna regeringen i uppdrag att redovisa de ytterligare investeringar som behövs för att få hela sträckan intakt samt att Nord Sydleden mellan och klassificeras som stamväg. Av redovisningen bör också framgå de näringspolitiska och transportekonomiska effekterna. Kartan på följande sida visar de större transportlederna samt särskilda markeringar för de större vägarna genom län. I proposition 1987/88:64 har regeringen föreslagit att 25 milj. kr. anslås för att bygga en del av sträckan , den s. k. , en ombyggnad som i första hand är angelägen för att förbättra Hälleforsbornas möjligheter att nå en alternativ arbetsmarknad i Degerforsområdet samt för att underlätta tunga transporter mellan industrierna i och . Det av regeringen föreslagna beloppet räcker bara till en del av sträckan. Av denna anledning anser vi att resterande belopp på 25 milj. kr. bör ställas till förfogande, så att hela vägsträckan kan byggas och vägen få avsedd regionalpolitisk effekt. Järnvägsnätet kommer med den modernisering som regeringen aviserat att öka i betydelse. första höghastighetståg kommer att trafikera stambanan HallsbergGöteborg. På detta sätt förstärks ytterligare länets naturliga position som transportmässig knutpunkt för inlandet. Den nu diskuterade är angelägen för utveckling. ger ökade möjligheter för snabba resor mellan och . Den knyter också samman viktiga orter i som tillsammans kan skapa en ekonomiskt sett expansiv och slagkraftig region. 1987/88 A418 1987/88 A418 Utbildning är en av ödesfrågorna för näringslivets omvandling och anpassning till nya produktions- och marknadsvillkor. När vi betraktar skolsystemet konstaterar vi att det t. o. m. i finns ungefär samma utbildningsmöjligheter varhelst man bor i . Sedan börjar olikheterna. Tillgången på gymnasieutbildning är någorlunda jämnt fördelad, medan tillgången på högskoleutbildning skiljer sig alldeles påtagligt. Effekten av detta blir att de som bor i regioner med ett stort utbildningsutbud skaffar sig i genomsnitt längre utbildningar, men också att ungdomar från andra regioner dras till dessa orter för att utbildas och sedan stannar där. På så sätt förstärks dessa orters näringsliv, medan andra orter kunskapsmässigt utarmas. Konkret syns resultaten av detta bl. a. i den starka expansionen runt orter med tekniska högskolor, men också i svårigheterna att rekrytera tekniker till orter där teknikutbildning saknas. Om omvandlingen av näringslivet skall kunna ske med en rimlig bibehållen regional balans fordras att utbildning distribueras bättre än . När det gäller gymnasieskolan fordras en fortsatt satsning på alla gymnasieskolor i länet. Vi föreslår därför att det tredje året på de yrkesinriktade linjerna genomförs. är största om man undantar de etablerade universitetsorterna och högskoleorterna. Inom många områden har högskolan omfattande och kvalificerade utbildningar. Inom två områden är det angeläget med förstärkningar. Det är den tekniska sektorn och forskningsresurser. En teknisk högskoleutbildning är av strategisk betydelse för förnyelsen av länets näringsliv. Inom högskolan arbetas febrilt med att utveckla teknikområdet. En särskild stiftelse, Origo, med intressenter från industri, kommuner och landsting har bildats för detta ändamål. Från att praktiskt taget ha saknat teknisk utbildning har den tekniska sektorn vuxit snabbt vid högskolan. En stor del av tillväxten är baserad på uppdragsutbildning från industrin. I det s. k. kunskapssamhället ökar behovet av personliga kontakter. Det är grunden för det reguljära flygets tillväxt. Även när det gäller varutransporter beräknas flyget öka. Liksom många andra flygplatser har haft en kraftig utveckling av antalet passagerare . Den ordning som råder för reguljärflyget innebär att luftfartsverket driver vissa flygplatser eller på annat sätt tar ekonomiskt ansvar för dem, medan kommunerna svarar helt för andra. Detta skapar skilda förutsättningar för flygtrafiken att utvecklas. är den flygplats med det största befolkningsunderlaget inom en 5-milsradie som saknar statsunderstöd. har dessutom dagliga flygförbindelser med , och . En fortsatt utveckling förutsätter att luftfartsverket tar ett ökat ekonomiskt ansvar för . Ungdomsutbildningarna är den långsiktiga grunden Mot. Det är angeläget att dessa ges ekonomiska möjligheter att A418 2-åriga utbildningar bör genomföras inom nuvarande områden samt inom de områden där gymnasieskolorna i länet bedriver 4-årig undervisning. Mellaningenjörsutbildningarna lokaliseras till och vid fortsatt utbyggnad av utbildningen. Vid sidan av detta bör högskolan ges möjlighet att genomföra kompletta civilingenjörsutbildningar inom minst två linjer. Målsättningen bör vara att den 2-åriga utbildningsverksamheten påbörjats och den kompletta civilingenjörsutbildningen . bör enligt vår mening uttala att detta bör bli inriktningen för ungdomsutbildningen vid den tekniska sektorn vid högskolan i . Medel bör då fördelas med denna inriktning som grund. När det gäller forskningsresurser bör högskolan i förstärkas. Redan nu bedrivs betydande forskning inom åtskilliga områden. Denna forskning är finansierad via särskilda medel och fonder. Verksamheten har nått en sådan volym och kvalitet att det är lämpligt att högskolan också tillförs fasta forskartjänster. Planeringen bör inriktas på denna utveckling. Särskilt expansionen inom den tekniska sektorn vid högskolan har medfört en mycket akut lokalbrist. Bristen uppfattas till ca . Det är angeläget att högskolans lokalproblem löses . a. tidsskäl torde det vara lämpligt att upplåta mark som staten äger i anslutning till högskolan till privata intressenter, så att lokaler kan uppföras. Dessa kan hyras av högskolan och andra teknikorienterade företag. På så sätt skulle en teknisk och utvecklingsinriktad företagsverksamhet kunna utvecklas i närheten av högskolan. En sådan ordning skulle vara till fördel för både de enskilda företagen och utbildningen vid högskolan. Vi föreslår således att som ledning uttalar att inleder förhandlingar med möjliga intressenter för en lokallösning för högskolan enligt de riktlinjer som här angivits. Yrkesfrekvensen för kvinnor i länets brukskommuner är låg. Det sammanhänger med bristen på arbetstillfällen för kvinnor. De nya företagen kräver ofta särskilda utbildningar för anställning. Möjligheterna för kvinnor att resa till andra orter för att utbilda sig är begränsade. En effektiv åtgärd för att stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden är att i ökad utsträckning ordna utbildning på hemorten. bör därför förstärkas inom Bergslagskommunerna. Norra, västra och södra delarna av län är bergs- och skogsbygder. Näringsmässigt domineras de av bruksföretag och ofta dominerar ett. svarar ett enda företag på orten för den huvudsakliga sysselsättningen. Dessa företag arbetar ofta inom tillbakagående branscher. En nedläggning av ett sådant företag får stora negativa konsekvenser för kommunen. Som framgår av bifogade karta har dessa bruksbygder haft kraftiga befolkningsminskningar . Befolkningsminskningarna, näringslivsstrukturen och sårbarheten ligger i nivå med vad som i övrigt gäller för stödområdeskommunerna. Den nuvarande stöd- 6 områdesindelningen motsvarar inte dagens näringslivssituation när det gäl- Mot. Vi anser därför A418 att och kommuner samt och församlingar i förs till stödområde A, att , och kommuner samt som stödjepunkt för norra delen förs till stödområde B, att kommun får stödmöjligheter som motsvarar stödområde C samt att kommun i övrigt får samma förmåner som övriga Bergslagskommuner. Ljusnarberg -7,14 (-1.4$) -7,(-2,) -2,(-0,) ' -4,30 o/o (-1,) + 1,46 o/o ( + 0,) '-4,17 o/o ( 0,4 o/o) ykumla -0, (+ 0,3%V -5,--0,' Befolkningsförändring i % 000 (000) 1987 län Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den tekniska utbildningen i länet1], 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stödområdesindelningen bör motsvara näringslivssituationen i länet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i övrigt åtgärder bör vidtas till stöd för en positiv utveckling i län. () () () () 1 1987/88:Ub538