mot · GB02Fi501 · 1988-01-13 00:00:00 — Det går också att hitta många kommuner och landsting där socialdemokraterna har gått emot privata alternativ, trots att de uppenbarligen har varit billigare och bättre. Inom vissa områden finns offentligt ägda företag som konkurrerar med privata företag men där det saknas särskilda skäl för offentligt engagemang. Här skulle en avveckling av det offentliga ägandet med fördel kunna ske. Dels skulle företagen skötas effektivare, dels skulle politiker få mer tid att ägna sig åt frågor som marknaden inte kan lösa. Politiker har varken den bästa informationen, den bästa motivationen eller de bästa styrmedlen för att bedriva företagsamhet. Gränserna för statlig affärsverksamhet bör ständigt granskas kritiskt. i ett historiskt och internationellt perspektiv har gränserna varierat betydligt. Även den tekniska utvecklingen påverkar vad som är naturligt för staten att sköta. I driver staten affärsverksamhet både i skydd av monopol och i branscher med konkurrens från enskilda företag. Verksamheten sker genom Mot. statligt ägda bolag, affärsdrivande verk och dotterbolag till affärsverken. Offentligt ägda institutioner tillhandahåller ibland varor och tjänster som också finns inom det enskilda näringslivet. Försäljning av telefoner och kringutrustning är ett exempel, postens budverksamhet är ett annat. Detta är inte helt oproblematiskt. Monopol innebär alltid risker för ineffektivitet, stelhet och bristande intresse för konsumenterna. Myndigheter som också driver konkurrensutsatt verksamhet frestas att felaktigt bokföra utgifter på myndighetsutövningen och därigenom uppnå goda affärsresultat trots att verksamheten kan vara mindre effektiv än den som enskilda företag bedriver i branschen. riskerar att slås ut. Kontrollen att statliga företag och myndigheters dotterföretag verkligen uppfyller rimliga lönsamhetsmål är helt otillräcklig. Ett enskilt företag som inte lämnar rimlig avkastning på insatt kapital måste förr eller senare träda i likvidation. För statligt ägda företag finns ingen motsvarande garanti. Hand i hand med det vi här kallat den yttre reformationen måste gå ett målmedvetet reformarbete syftande till att göra den verksamhet som förblir i offentlig regi mer flexibel. Det är vår uppfattning att detta arbete inte drivits med tillräcklig kraft, trots att regeringen principiellt säger sig eftersträva flexibilitet och därför inte har de ideologiska blockeringar som finns i fråga om den yttre reformationen. har inte förmått ge dessa frågor den tyngd de förtjänar i statsförvaltningen och gentemot kommunerna. De resultat som uppnåtts är helt otillräckliga. Trots en strid ström av vällovliga ord, har agerat utan kraft. Främst beror detta på att den socialdemokratiska regeringen har saknat intresse eller förmåga att genomdriva kraftfulla reformer för den offentliga sektorns förnyelse. Ett departement som saknar intresse för den yttre reformationen och tillräckligt ansvar för den inre reformationen kan aldrig bli ett effektivt instrument för den offentliga sektorns förnyelse. I stället har man skickat skrivelser till utan konkreta förslag eller propositioner med närmast kosmetiska förändringar av olika lagar. Ett frikommunförsök pågår i syfte att låta några kommuner och landsting bli befriade från statliga regleringar. Men alltför många förslag från dessa frikommuner har avslagits av regeringen. Trots detta händer det en hel del ute i statsförvaltningen. Ett statligt verk som arbetat på ett intressant sätt med den inre reformationen är AMS. Verksledningen där brukar framhålla att ledarskapet inom AMS bör inspireras från tre håll: Från den offentliga sektorn - öppenhet, rättvisa och insyn. Från den privata sektorn - resultat- och kundorientering. Från folkrörelserna - idéförankring och folklig mobilisering. Detta är ett intressant exempel på hur olika sektorer kan inspirera varandra. Två andra verk som också kan tjäna som förebilder är centrala studiestöds nämnden och AMU. Båda verkscheferna har framhållit att förändringsarbe- Mot. tet inspirerats bl. a. från den privata sektorn och av att en del gamla monopol Fi501 Så här säger t. ex. i AMU: Vår omställning är en effektiv demonstration av att den offentliga sektorn kan ta till sig den privata sektorns sätt att fungera, skapa kostnadsmedvetande och öka kreativiteten. När det gäller hur tjänsteverksamhet skall organiseras och ledas har en del intressanta innovationer gjorts det senaste årtiondet i seriösa serviceföretag. Kunskapen sammanfattas ibland i begreppet service management. Där har man kommit långt från den traditionella industriella arbetsorganisationen där människorna ses som maskiner. Några viktiga punkter i dessa moderna teorier kan formuleras så här: o Tydliga mål för verksamheten - idébildningens betydelse, o Människan i centrum. Personalen är vår viktigaste resurs måste bli mer än en läpparnas bekännelse, o Motivationens betydelse, o Vikten av inflytande för den enskilde, o Decentralisering av beslutsbefogenheter, o Kundorientering/affärsorientering, o Ledarskapets betydelse. var det fult att vara chef. Alla skulle bestämma. Ingen var förmer än någon annan. Detta är en farlig inställning. En chef måste våga vara ledare, ta ansvar, fatta obehagliga beslut, säga sin åsikt. Det förutsätter att man har kunskaper och egenskaper som gör att man vinner respekt och ger inspiration. Bra chefer är nödvändiga för bra verksamhet. Daghem, skolor och sjukhem med identiska förutsättningar kan vara olika som beroende på cheferna. En viktig ledaruppgift är att utveckla en egen förvaltningskultur och en yrkesstolthet bland de anställda. Utan tvekan finns det en del att lära från de organisationsteorier som utvecklats på andra håll i samhället. Men det är farligt att bara söka efter yttre inspiration. Myndigheterna bör också utveckla de egna traditionerna och det unika i den offentliga verksamheten. Det finns fortfarande en stolthet bland många anställda, som självfallet måste vara kärnan i en förvaltningskultur. I själva verket skulle åtskilliga offentliga verksamheter inte ha fungerat så bra som de har gjort om det inte hade funnits en långt utvecklad kåranda bland de offentligt anställda. Vi måste lita mer på enskilda befattningshavare. Vi måste få en utveckling som innebär att politikerna framför allt ägnar sig åt att formulera målen för och uppföljning av verksamheten som ett större ansvar för verkställigheten läggs på de anställda. Det är de som med användning av sunt förnuft skall se till att de av politikerna uppsatta målen nås. I själva verket är denna målstyrning något som förenar den inre och den yttre reformationen. Klarare mål är också en förutsättning för att en verksamhet skall kunna läggas ut på entreprenad. Ett huvudinslag i den socialdemokratiska regeringens förnyelsearbete för den offentliga sektorn har varit s.k. servicekampanjer. Delvis har sådana kampanjer ett berättigande. Det finns exempel inom den offentliga sektorn på stela, hierarkiska organisationer där servicetanken har varit ett främman de exempel i företagskulturen. Det är t. ex. lätt att se skillnaden i Mot. 1987/88 serviceattityder mellan flyget och järnvägen. Men det ligger en fara i att koncentrera sig på servicekampanjer. Dålig service är ofta ett symptom på något underliggande och allvarligare problem: monopol, dålig information till de anställda, dålig internutbildning, otillräckliga resurser, oklara mål etc. Ingen anställd vill vara otrevlig och ge dålig service. Skapar man en bra arbetsorganisation och ledning, blir servicen oftast också bra. I glada servicebudskap finns det också anledning att försöka återupprätta en del av den gamla myndighetstraditionen med dess ämbetsmannaansvar. Rättssäkerhet, oväld och effektivitet är egenskaper som behöver en renässans i svensk statsförvaltning. Det är förödande om det sprider sig en känsla hos svenska folket att statsförvaltningen låter sin rättstillämpning påverkas av politiska eller andra otillbörliga hänsyn eller att svenska statstjänstemän står handfallna i kritiska och oväntade situationer. F. Bägge reformationerna behövs Både den inre och den yttre reformationen är nödvändiga i förnyelsearbetet. De är komplement - inte alternativ. Det är uppenbart att den yttre reformationen inte är tillräcklig, dels som vi tidigare framhållit därför att enskilda alternativ inom vissa områden över huvud taget inte är tänkbara, dels därför att den offentliga sektorn även fortsättningsvis kommer att ha stor betydelse även inom många områden där konkurrens är möjlig och önskvärd. Det är också uppenbart att socialdemokraterna begår ett misstag då de som alternativ till en liberalisering av de offentliga monopolen för fram s. k. brukarinflytande och decentralisering inom den offentliga sektorn. Även förespråkar sådana åtgärder. Men att decentralisera ett system som inte bygger på valfrihet och konkurrens medför vissa svårigheter. Att ett självständigt företag kan vara effektivt utan centralstyrning beror på att konkurrensen stimulerar till effektivitet. Det är de ständiga signalerna från marknaden som möjliggör att företag genom experiment och förändringar successivt förbättrar sin effektivitet. Det är mycket svårare för monopol att göra riktiga avvägningar. Stimulanserna till effektivitet är små. Varje del av den offentliga sektorn är beroende av och påverkas av andra delar av denna sektor. Någon samordning måste ske. Finns det inte konkurrens måste ofta någon form av centralstyrning tillgripas. Liberaliseringar står därför inte i motsatsställning till interna reformer i den offentliga verksamheten. Tvärtom, om de offentliga producenterna blir konkurrensutsatta underlättar detta i själva verket en decentralisering av den offentliga sektorn. Ett liberalt reformprogram Öka valfriheten! Kravet på ökad valfrihet gäller givetvis framför allt inom verksamhetsområden där det är individuella nyttigheter av olika slag som produceras. Här kan den enskilde bäst tillfredsställa sina behov om det finns alternativ att välja mellan. Kollektiva nyttigheter måste utformas på nationell nivå. Försvaret eller domstolsväsendet måste med nödvändighet bli detsamma för alla medborgare. Men barnomsorg, skola och sjukvård kan varieras. Här kan det finnas utrymme för mångfald och valfrihet, för både offentliga och enskilda producenter. Ge föräldrar rätt att välj a barnomsorg Stöd till barnomsorgen måste utgå på samma villkor oavsett i vilken form den bedrivs. Regeringens politik präglas av en misstro mot föräldrarnas förmåga att själva bedöma vad som är bra för deras barn. Genom det förslag som har utarbetats av , och moderata samlingspartiet kommer barnfamiljernas valfrihet att öka avsevärt. Förslaget innebär bl. a. följande: o Ett vårdnadsbidrag som ger småbarnsföräldrar ökade ekonomiska möjligheter att välja den barnomsorg som passar dem bäst. o Lika ekonomisk behandling av kommunala och enskilda daghem. 0 Full behovstäckning inom barnomsorgen . 1 en gemensam motion från , och moderata samlingspartiet utvecklas detta förslag ytterligare. Ge elever rätt till individanpassad undervisning Det är angeläget att elever och föräldrar får större möjligheter att välja utbildning och att få en mer individanpassad undervisning. Den svenska skolan är en av västvärldens mest centralstyrda, vilket försämrar valmöjligheterna och individanpassningen. En ökad självständighet för den enskilda skolan är därför nödvändig. Det är också angeläget att behålla och vidga möjligheterna att välja mellan allmän och särskild kurs samt att skapa möjligheter att få ett individuellt studieprogram. Ge föräldrar och elever rätt att välja skola Ett sätt att möjliggöra en mer individanpassad undervisning är att ge elever och föräldrar möjlighet att välja skola. Erfarenheter från andra länder tyder också på att skolorna blir bättre om de på något sätt är beroende av att locka till sig elever. Friheten att välja skola bör naturligtvis gälla inom det offentliga skolväsendet. Men för den ökade mångfalden har också de s. k. friskolorna en viktig roll att spela. Vi vill pröva ett system där anslagen följer eleven (elevbaserat statsbi- Mot. Då får friskolorna en likvärdig behandling förutsatt att de uppfyller Fi501 Självfallet skall statsbidrag för nya friskolor betalas ut redan från starten, inte som först . Dessa frågor behandlas ytterligare i separata motioner. Ge patienter rätt att välja läkare och sjukgymnast slår vakt om patienternas valfrihet liksom om etableringsfriheten inom sjukvården. Fördelningen mellan offentlig och privat sjukvård är inte något som skall bestämmas av politiska organ. Det är de vårdbehövande människornas önskemål och värderingar som skall vara styrande. Därför avvisar Dagmarsystemet som inskränker patienternas valfrihet och läkarnas och sjukgymnasternas etableringsrätt. Även inom den offentliga sektorn bör möjligheterna till valfrihet och individuell anpassning bli större. Människor bör t. ex. kunna välja vilken vårdcentral och läkare de skall gå till om de behöver vård. Alla skall ha rätt till en egen husläkare. Privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster måste ha rimliga möjligheter att få en ersättning från som, tillsammans med patientavgifterna, ger kostnadstäckning, skälig arbetsinkomst och möjligheter till fortbildning och utveckling av verksamheten. Försäkringsersättningen bör även ge möjligheter till mer kvalificerade behandlingar. Vårdcentraler skall kunna drivas i enskild eller offentlig regi. I bägge fallen bör de få en fast årlig ersättning för varje patient som registrerats vid vårdcentralen. Samma ersättningssystem bör tillämpas för privata husläkare. Läkare som etablerar sig i glesbygd bör få särskilda ekonomiska stimulanser. Detta skulle i motsats till Dagmarsystemet verkligen öka antalet läkare i glesbygd och andra områden med låg läkartäthet och därmed främja valfriheten i dessa områden. I en särskild motion om sjukvården behandlar dessa frågor ytterligare. Ge patienter rätt att väjja tandläkare Fritt val av tandläkare bör vara en vägledande princip för utformningen av tandvården i landet. Någon övre gräns för privattandläkarnas andel av vuxentandvården bör inte finnas. Nuvarande etableringsbegränsningar som är riktade mot privata praktiker bör genast avvecklas. I en särskild motion behandlar denna fråga ytterligare. Landstingen har huvudansvaret för sjukvården. Detta bör dock inte innebära att man avstår från att tillvarata den resurs som privata vårdhem utgör. De är viktiga komplement till den vård som bedrivs av landstingen i egen regi. De privata vårdhemmen är ofta små och hemtrevliga. Där finns en mänsklig vårdmiljö som uppskattas av patienterna. Personalomsättningen är låg och småskaligheten ger möjlighet till personlig omvårdnad. Det är dessutom samhällsekonomiskt fördelaktigt att anlita enskilda vårdhem. Ge äldre och handikappade rätt att välja service Äldre och handikappade är ofta starkt beroende av det allmännas insatser. Därför är det särskilt angeläget att de har möjligheter att få vård, service ovh omsorg anpassad till sina individuella behov. Dagens omsorger innebär inte bara en inskränkning i valfriheten utan ibland också en allvarlig kränkning av den hjälpbehövandes värdighet och integritet. Ett viktigt område är boendet. Det är bra att socialdemokraterna, åtminstone centralt, äntligen tycks ha insett värdet av att behålla de ålderdomshem som kan ge en bra service. Vi beklagar dock att man inte varit beredd att upphäva diskrimineringen av ålderdomshem i reglerna för statsbidrag till social hemtjänst. Även vad gäller hemservice och färdtjänst måste valfriheten öka. präglas denna service ofta starkt av regleringar och förmynderi. En möjlighet är att ge dem som är i behov av stöd en servicekupong som berättigar dem till en viss mängd av dessa tjänster. De får själva sedan fritt välja mellan olika producenter och göra den prioritering av hemservice och färdtjänst de önskar. Regeringen bör initiera en försöksverksamhet med denna inriktning. Vad som har sagts i detta avsnitt bör ge regeringen till känna. Ge dem som bor i allmännyttan rätt att väy a bostadsrätt Om en majoritet av hyresgästerna i ett allmännyttigt hus så önskar skall lägenheterna kunna omvandlas till bostadsrätter. Socialdemokraternas senaste attack mot bostadsrätterna hade det direkta syftet att förhindra just detta. beslöt att dra in räntebidragen till hus som omvandlades på detta sätt. Detta beslut måste upphävas. I en särskild motion om bostadspolitik behandlar denna fråga ytterligare. Tillåt friare etablering av radio och TV Staten skall inte styra vad människor läser, hör och ser. Den nya medietekniken öppnar stora möjligheter - större utbud och ökade valmöjligheter för tittarna, konkurrens mellan flera programmakare, nya chanser i kommunikation för enskilda och organisationer och företag. Den största risken som vidlåder den nya tekniken är att vi väljer en ordning, där det politiska systemet ytterst får dirigera vem som får sända vad och därmed också vad medborgarna får se och lyssna på. I en särskild motion om etermediefrågor föreslår bl. a. att ett nytt fristående TV-företag bildas. Stärkt konsumentinflytande i offentlig sektor mångåriga arbete för närdemokrati har bl. a. syftat till att öka medborgarnas möjligheter att påverka den kommunala verksamhet som mest berör dem själva. Vi har alltså en i grunden mycket positiv syn på det socialdemokraterna föredrar att kalla brukarinflytande. Vi arbetar t. ex. för att föräldrar och elever skall få större möjligheter att påverka det som sker i skolan. Vi har emellertid inte kunnat stödja de regelförändringar Mot. civilministern framlagt förslag om därför att vi anser att socialdemokraterna vill förvägra medborgarna en av de viktigaste formerna av brukarinflytande, nämligen möjligheten att välja en annan producent av tjänsten. Genom sitt hårdnackade försvar av offentliga monopol försvårar socialdemokraterna en utveckling mot ökat brukarinflytande. I ett system där medborgarna har rätt att välja enskilda alternativ i stället för service, kommer kommunerna att vara mycket angelägna att se till att deras service anpassas till brukarnas önskemål. I en sådan situation blir det säkert vanligt att pensionärerna får påverka utformning, föräldrarnas synpunkter inhämtas före förändringsbeslut inom barnomsorgen etc. hindras sådant brukarinflytande av statligt beslutade regler. De skolråd med elev- och föräldramedverkan som arbetar för torde t. ex. inte vara möjliga med nuvarande lagstiftning. Regeringen bör upprätta en handlingsplan för ökat konsumentinflytande i offentlig sektor med den inriktning som här angivits. Detta bör ges regeringen till känna. Stöd ideella föreningar och kooperativ Många verksamheter som domineras av den offentliga sektorn har uppstått genom föreningar, kristna församlingar och olika typer av kooperativ: vårdinrättningar, bibliotek, barnkrubbor, skolor etc. Dessa enskilda initiativ har haft stor betydelse för välfärdspolitikens utveckling. Kyrkor, föreningar och kooperativ kan fortfarande spela en viktig roll för förnyelsen av social och annan service. Därför är det viktigt att det allmänna bidrar till att ge dessa sammanslutningar goda yttre förutsättningar och möjligheter att utveckla olika typer av service. Bland annat måste fackligt revirtänkande som utgör ett hinder för ideell medverkan i t. ex. vård och omsorg motarbetas. I skilda motioner utvecklar sin inställning i dessa frågor. Det finns uppgifter för den offentliga sektorn som inte kan lösas av marknaden. Till dessa områden hör bl. a. kollektiva tjänster som försvar, rättsväsende, miljövård och epidemiskydd samt stöd till kultur och grundforskning. En hörnsten i en liberal politik för den offentliga sektorn är att dessa funktioner måste kunna fullgöras på ett tillfredsställande sätt. Ansvaret åvilar först och främst staten. Ge tillräckliga resurser för de kollektiva tjänsterna En konsekvens av att den offentliga sektorn expanderat och påtagit sig ett ansvar på allt fler områden av samhällslivet är att det i tider av kärva ekonomiska villkor blivit svårt att anvisa tillräckliga resurser för de s. k. kollektiva tjänster, som måste utföras av offentliga sektorn. Vi har redan nämnt några av de brister anser föreligger. ga resurser, de miljövårdande myndigheterna har inte möjlighet att kontrol- Mot. lera efterlevnaden av lagar och förordningar, kulturminnesvården eftersätts, Fi501 den högre utbildningens kvalitet är på flera områden oacceptabelt låg. Dessa problem sammanhänger inte bara med resurstilldelningen utan även med hur resurserna används, vilka regelsystem som gäller, hur arbetsförhållandena är för personalen osv. Det är dock uppenbart att flera av ovanstående områden behöver resurstillskott. Det försvarsbeslut som medverkade till 1987 är ett exempel på hur vi värnar om statens kärnområden. I skilda motioner behandlar dessa frågor ytterligare. Vi behöver en effektiv statsmakt som kan verkställa de beslut som regering och riksdag fattar. Men myndigheter måste alltid visa respekt för den enskildes rättssäkerhet och integritet. Även de bästa avsikter kan förfelas om denna insikt saknas. Det finns alltid risker för misstag och felbedömningar i myndighetsutövning. Därför måste det finnas garantier för att en individ som oskyldigt drabbas av ett sådant misstag kan få upprättelse. Det finns oroande exempel på att rättssäkerheten är otillräcklig i . Sålunda måste t. ex. småföretagare och andra få rätt till skäligt skadestånd då de har utsatts för felaktig myndighetsutövning och flyktingar måste få rätt till juridiskt biträde redan vid gränsen. Den som vinner ett skattemål skall få sina rättegångskostnader betalda. JO:s ställning måste stärkas och ämbetsmannaansvaret skärpas. JO bör ges samma fullföljdsmöjligheter på det kommunala området som på det statliga. Förra höstens debatt i anslutning till pensionsskatten visade också att äganderätten behöver ett starkare rättsskydd. Datateknikens användning måste alltid underordnas hänsynen till individernas integritet. Därför har avvisat förslag som innebär att myndigheterna skall få samla in uppgifter vid skattekontroll på ett sätt som skadar integritet och rättssäkerhet. har också motsatt sig en del av de förslag som regeringen har presenterat som åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Det har vi gjort eftersom många av dessa åtgärder i praktiken har inneburit att man har velat införa en särskild rättsordning för ekonomiska brott där kraven på rättssäkerhet ställs lägre än annars. Det behövs en rad åtgärder för att snabbt återställa rättssäkerheten till en hög nivå. Bland de lagar som bör avskaffas eller förändras hör reglerna om näringsförbud och näringstillstånd, generalklausulen mot skatteflykt, bevissäkringslagen och betalningssäkringslagen. I skilda motioner behandlar dessa frågor ytterligare. Effektiviteten i den offentliga sektorn måste öka. Detta är naturligtvis lättast inom områden där konkurrens är möjlig. Många av de förslag som förs fram ovan under rubriken är också ägnade att öka effektiviteten i den offentliga sektorn eftersom de gör de offentliga producenterna beroende av konsumenterna, för att få resurser för verksamheten. Sä|j statliga företag Staten behöver inte producera saft, sylt, halspastiller, grilla hamburgare, driva hotell eller tillverka gaffeltruckar. som har till enda syfte att driva affärsverksamhet, dvs. där särskilda och starka skäl till ett statligt engagemang saknas, bör säljas. För större företag är börsen en lämplig väg. En strävan vid försäljningen bör vara att aktieägandet sprids. I vissa fall kan det vara lämpligt att i första hand erbjuda de anställda att köpa aktierna. Från liberal utgångspunkt finns det av flera skäl anledning att rikta kritik mot den aktieemission som gjordes av . Dels var den för liten, dels gynnades etablerade intressen vilket motverkade önskemålet om ägarspridning. I en särskild motion om statliga företag behandlar dessa frågor ytterligare. Ski|j ut myndighetsfunktionerna All myndighetsutövning bör skiljas från affärsverksamhet.