ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Kr296 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr296 av och (båda m) Miljö- och naturvårdstjänster vid länsmuseerna Utredningen för en bättre miljö (SOU 1987:32) visar behovet av informationsåtgärder och utbildning rörande naturvård, miljövård och ekologi. Det är viktigt att alla tillgängliga resurser utnyttjas. Vi vill i denna motion framhålla möjligheterna att göra länsmuseernas resurser tillgängliga för miljövården och därigenom skapa en ny betydelsefull bas för informationsarbetet. Om man inom länsmuseerna inrättar tjänster med ekologisk och naturvetenskaplig kompetens, blir länsmuseernas omfattande utställningsverksamhet, publiceringsverksamhet och informationsverksamhet och deras nära kontakter med skola och folkbildning tillgängliga för naturvården. Länsmuseerna är en viktig informationsresurs ute i länen. Denna innefattar utställningsverksamhet, verksamhet riktad till skolorna, samverkan med folkbildningen, en livlig förlagsverksamhet och satsningar i samarbet med turismnäringen. Inom alla dessa sektorer är det viktigt att också länsmuseerna bygger upp en kompetens inom hela fältet naturkultur. En egen ekologisk sakkunskap skulle avsevärt underlätta samverkan med dessa institutioner och organisationer. Likaså skulle det kunna underlätta samarbetet med länsstyrelsernas naturvårdsenheter och med naturvårdsorganisationerna. Till museernas breda kontaktyta hör också kommuner med kulturnämnder, byggnadsnämnder, skola och turistorganisationer. Även mot bakgrund av den helhetssyn som alltmer växer fram inom fältet naturvård och kulturmiljövård är en utökning av ekologisk kompetens vid länsmuserna en viktig resursfråga. Den hotbild som finns mot det svenska kulturlandskapet understryker vikten av att få en dialog till stånd med allmänheten beträffande den omstrukturering av landskapet som sker till följd av ändringar i jordbrukspolitiken. En utökad ekologisk resurs vid länsmuseerna skapar också förutsättningar för en bred samverkan mellan naturvården och kulturmiljövårdens intressen och öppnar möjligheter till kommunikation med skolan, föreningar och organisationer på lokal och regional nivå. Både länsmuseernas samarbetsråd och har understrukit betydelsen av att en ekologisk kompetens byggs upp vid länsmuseerna. Det är viktigt att staten bl. a. markerar intresse för att öka medvetandet om det ekologiska samspelet men också för ytterligare opinionsskapande insatser på miljövårdsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag i en kommande budgetproposition/huvudtitel om inrättande av en befattning som museiekolog vid varje länsmuseum. () () 1988/89 Kr296
mot · GC02Kr349 · 1988-01-01 00:00:00 — 1988/89 :Kr349 av och (båda vpk) Fyren Svenska Högarna 26' 38" N och 39' 35"0 var den plats där det första kumlet restes på , en av öarna ingående i Svenska Högarne, som ögruppen kallades . Längst ut i , utanför , ligger ögruppen som det stormat kraftigt om och på . Ända har Svenska Högarna funnits med på regerings och riksdags dagordning. gällde kraven om uppsättande av sjömärke till hjälp vid navigering. Främst gällde detta för den nord- och sydgående leden till och från . Först mot slutet av samma århundrade som det officiellt började talas om fyrbåk. Väntan för de sjöfarande blev dock lång. Det var först som beslut togs om att upprätta en fast fyr vid Svenska Högarna. Fyren som då byggdes konstruerades av dåvarande överfyringenjören vid , far till . kunde så fyren tändas och då av arbetsledaren på platsen, fyringenjören . Fyren som avbemannades lever fortfarande kvar men saknar betydelse för yrkessjöfarten. Däremot utgör den ett historiskt monument som borde bevaras åt eftervärlden. Svenska Högarna var även under en stor del av lotsstation främst för sjöfarten till och från . Fyren ägs av men huvudman för verksamheten vid Svenska Högarna är, sedan området förklarades som naturreservat, . , , Marinen, kommun, och delar numer på kostnaderna för att hålla denna utsjöplats bemannad. Den utgör ett viktigt inslag i landskapsbilden och är ett kärt besöksmål . planerar att lägga ner och riva fyren. Skälen som främst anges är att fyren behöver renoveras och målas. En kostnad som beräknats till ca . Fyrens kulturhistoriska värde talar för att detta måste förhindras. Rivningen skulle dessutom kosta ca . Istället bör fyren rustas och förklaras som statligt byggnadsminnesmärke. Med hänvisning av det anförda hemställs [att beslutar anslå erforderliga medel för upprustning av fyren i enlighet med vad som anförts i motionen,1] att som sin mening ger regeringen till känna att fyren bör förklaras för statligt byggnadsminne enligt förordningen (1988:1229) om statliga byggnadsminnen m.m. (vpk) (vpk) 1988/89 Kr349
mot · GC02L209 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89 :L209 av och (båda mp) Röstvärdet för aktier Grundtanken med bildandet av aktiebolag är att ett antal personer slår sig samman och sätter in andelar i en verksamhet som bedrivs under i lagen anvisade former. Delägarnas ägande står i proportion till hur många andelar aktier man köpt. Rimligen borde också deras inflytande makt över verksamheten stå i proportion till den uppoffring de gjort för att den skall kunna bedrivas, d.v.s. det antal aktier de köpt. Hela systemet kan diskuteras. Aktiebolagen förvaltar stora tillgångar och bedriver en verksamhet som kan vara till stor nytta men också till stor skada för mänskligheten. Kopplingen mellan makt och ansvar är enligt vår mening för svag. Därtill kommer en finurlighet som smugit sig in i systemet, nämligen aktier med olika röstvärde. Här har sambandet mellan makt och ansvar ytterligare uttunnats. Med en liten ägarandel kan man ha stor makt över aktiebolaget om man äger aktier med högt röstvärde. Det förekommer att röststarka aktier kan ha 1 000 gånger högre röstvärde än röstsvaga. Detta system har kritiserats och det är hög tid att göra något åt det. Vi föreslår därför att aktiebolagslagen ändras så att alla aktier skall få samma värde. Bolagen bör få en tioårsperiod på sig att förändra sina bolagsordningar i denna riktning. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande röstvärde för aktier.
mot · GC02L407 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:L407 av m. fl. (fp) Vårdnad och umgänge med barn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So251 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ny lagstiftning om vårdnad och umgänge med barn, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barnpsykolog eller motsvarande barnexpert vid handläggning av vårdnads- och umgängesmål. () () () () () () () () fp) fp)
mot · GC02L718 · 1988-01-01 00:00:00 — 1988/89 :L718 av (vpk) Förbud mot krigsleksaker m.m. finns en överenskommelse mellan och leksaksbranschen om att leksaker som har militär anknytning till krig inte får säljas. Men leksaksimportörerna och -tillverkare har snabbt funnit nya och vinstgivande sätt att exploatera barns behov. De nya, våldsinriktade leksakerna, som finns på marknaden, exempelvis de som skildrar rymdkrig, omfattas inte av överenskommelsen. Det gör inte heller den nya typ av dockor som redan tillverkas i och som importörerna är klara att marknadsföra här. Den ena dockan skall man lägga i syrabad så att dockans muskler fräts bort och bara skelettet blir kvar. Sedan kan man sätta dit muskelmassan igen och göra om det hur som helst. Den andra dockan har en mage som kan sprättas upp så att alla inälvor rinner ut ... Våldsinslagen i leksakerna och spelen blir allt grövre. Tortyr och människoförakt ingår som självklara och huvudsakliga moment i många av dem. De trivialiserar döden. De förmedlar en rå och förvriden livsstil. Barn utsätts ständigt för aggressioner, förtryck och hot. Genom leken kan barnen bearbeta sina upplevelser och erfarenheter och forma sin verklighet. Men att sätta sådana här våldsleksaker i deras händer är i sig en aggressiv handling mot barnen, ett ytterligare sätt att förgripa sig mot dem. Att göra det borde inte vara tillåtet, lika lite som det inte är tillåtet att aga barn. Våldsutvecklingen bland barn och ungdomar måste motverkas med olika metoder. Det finns inga enkla, formella lösningar för att förhindra en oönskad våldsutveckling. Men en åtgärd bland flera är att stoppa marknadsföringen, importen och den inhemska tillverkningen av sådana leksaker och spel där det råa våldet är huvudsaken, som trivialiserar dödande och krig och som skapar nya aggressioner hos barnen. Leksaksbranschen har inte tagit sitt ansvar i denna fråga. Frivilliga överenskommelser har snabbt satts ur spel och kringgåtts. Det återstår därför bara för att lagstifta mot att vålds- och krigsleksaker får förekomma. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag som förbjuder försäljning och marknadsföring av krigsleksaker samt leksaker och spel som bygger på våld.
mot · GC02L729 · 1988-01-01 00:00:00 — 1988/89 :L729 av m.fl. (mp) Förbud mot könsdiskriminerande reklam Det är förnedrande både för kvinnor och män med de könsdiskriminerande och halvpornografiska bilder som förekommer i reklamen. Tillåter vi att den kvinnobild som denna reklam representerar fortsätter att spridas, underminerar vi det jämställdhetsarbete som och med stor möda åstadkommits. har i uppdrag att granska annonser och reklam och kartlägga könsdiskriminerande reklam. De har också utarbetat normer för vad som kan anses vara könsdiskriminerande. finns dock ingen möjlighet att med lagens hjälp stoppa denna diskriminering. För att så ska kunna ske måste marknadsföringslagen ändras. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av marknadsföringslagen så att könsdiskriminerande reklam förbjuds. () ()
mot · GC02N288 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:N288 av m.fl. (vpk) Norra löntagarfonden Inom den region som omfattas av norra löntagarfonden finns stora investeringsbehov för utveckling av näringslivet såsom vidareförädling, produktutveckling och startande av nya industrier. Det är därför vår bestämda mening att nödvändiga former måste skapas för att Norra löntagarfonden skall få en aktiv roll för en utveckling av Norrlandslänens näringsliv. Det finns inom stödområdena ett stort antal angelägna projekt som borde genomföras. Om man ställer samman inneliggande ansökningar till regering och statens industriverk så finns ett medelsbehov på ca . Resterande tillgång på medel är 100 milj. kr. Således en brist på 900 milj. kr. Detta visar väl om något att löntagarfondernas pengar borde användas mer offensivt. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad inriktning för Norra löntagarfonden så att fonden får en aktiv roll för en utveckling av Norrlandslänens näringsliv. (vpk) (vpk)
mot · GC02N458 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:N458 av och (båda mp) Redogörelse för kostnaden till följd av Tjernobylkatastrofen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:L623 hemställs att hos regeringen begär en redogörelse för den totala kostnaden i för Tjernobylkatastrofens följder (personliga lidanden och sänkt livskvalité oräknade).
mot · GC02Sf214 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf214 av och (båda c) Tillfällig föräldrapenning vid sjukdom hos dagbarnvårdares barn Föräldrar har rätt till ersättning från om dagbarnvårdare^ där man har sitt barn placerat, blir sjuk. Ersättning utgår med särskild föräldrapenning, per barn och år, så att föräldrarna själva kan vårda sina barn. Detta fungerar bra. Blir däremot dagbarnvårdarens egna barn sjuka, så att det inte är möjligt att lämna barnen där, utgår ingen ersättning till föräldrarna från . Det förekommer att oriktiga uppgifter lämnas som t.ex. att dagbarnvårdaren säger att hon/han är sjuk, eller så sjukskriver sig föräldern för att med ersättning kunna stanna hemma och ta hand om sitt barn. Detta är oacceptabelt och inkonsekvent! Förälder eller dagbarnvårdare skall inte behöva lämna oriktiga uppgifter för att få särskild föräldrapenning. Reglerna behöver ändras. Ett sätt kan vara att bestämmelserna ändras så att föräldrar skall kunna få särskild föräldrapenning oavsett om familjedaghemmet är stängt på grund av dagbarnvårdarens eller dennas barns sjukdom. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen låter utreda förutsättningarna för att föräldrar skall kunna vårda egna barn och få särskild föräldrapenning då familjedaghemmet är stängt pga sjukdom.
mot · GC02Sf225 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf225 av m.fl. (m) Arbetsgivaravgifter för idrottsutövare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr502 hemställs att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för debitering av socialförsäkringsavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen. Per Stenmarck (m) Hans Nyhage (m)
mot · GC02Sf329 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf329 Ökade anslag till allmänna försäkringskassor Försäkringskassornas möjligheter att uppehålla en hög servicenivå har en avgörande betydelse för att vårt socialförsäkringssystem skall fungera. Servicen måste omfatta ett väl utbyggt lokalkontorsnät, öppethållandetider och telefontider. Personalen skall ha tillräckligt med tid för att kunna bemöta kunderna på ett korrekt sätt och förklara de ibland mycket krångliga försäkringsbestämmelserna för den enskilde på ett begripligt sätt. Ärendebehandlingen måste ske utan att den enskilde får vänta orimligt länge på ersättning. Därutöver måste det finnas tid att kontrollera utbetalda belopp, så att försäkringstagarna varken får för låg eller för hög ersättning. Arbetsuppgifterna har ständigt ökat inom försäkringskassorna. Kassornas personal anser själva att rimlig servicenivå inte längre uppehålls. Den besvärligaste situationen är handläggningen av arbetsskadeärenden där balansen var 72 100 ärenden . Men även inom andra områden ökar belastningen. Flera försäkringskassor uppger orimligt långa väntetider för utbetalning av sjukersättning. Kontrollen av systemet har minskat så att det finns en risk för att socialförsäkringsreglerna inte följs. Lokalkontor har hotats av nedläggning p.g.a. besparingar. I årets budgetproposition ökar anslaget till socialförsäkringsadministrationen med totalt vilket ger utrymme för 650 nya årsarbetare. I jämförelse med tilldelningen till den offentliga sektorn i övrigt, framstår anslaget till försäkringskassorna som en rejäl satsning, men i förhållande till ökningen av kassornas befintliga arbetsuppgifter och tillkomsten av nya åligganden, är anslagsökningen helt otillräcklig. har i sin anslagsframställan begärt medel för 763 nya årsarbetare för att klara volymökningen inom arbetsskadorna. Regeringen beviljar 500 nya tjänster. För övriga volymökningar begär RFV 393 nya tjänster och beviljas av regeringen 306. För efterlevandepensionen anser RFV att det behövs 63 nya tjänster och regeringen beviljar 43. För återläggning av enprocentsminskningen begär RFV 145 tjänster varav ingen beviljas av regeringen. Sammanlagt uppgår RFV:s begäran om nya tjänster till 518 utöver regeringens förslag. Därtill kommer 100 tjänster för administration av utbyggnaden av föräldraförsäkringen vilket inte finns upptaget i anslagsframställningen. Enligt vpk:s mening är bedömning av behovet av ökade resurser till försäkringskassorna väl underbyggd och bör därför tillstyrkas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till Allmänna försäkringskassor för /90 anvisa ett förslagsanslag på , dvs. utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 Sf328
mot · GC02Sf541 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf541 av m.fl. (s) Flyktingkvoten Från har det införts viseringstvång för chilenska medborgare. Enligt de rapporter som föreligger har därefter antalet asylsökande drastiskt minskat. Knappast några chilenare har sökt politisk asyl i efter . som tidigare utredde dessa frågor ansåg att viseringstvång inte skulle användas som ett medel för att motverka asylinvandring. Även den som inte kan få visering är berättigad att söka asyl i . För dem som är i behov av asyl kan det innebära stora svårigheter eller t.o.m. hinder att vända sig till svensk ambassad för att få visering. Man får dessutom räkna med att den svenska ambassaden i är kontinuerligt bevakad av den chilenska säkerhetspolisen. Det är inte heller förenligt med utlänningslagstiftning att en ambassadtjänsteman skall kunna påverka möjligheten att söka och få asyl i . Då det gäller att beivra missbruk av asylrätten bör andra metoder användas, som innebär att här berörda intressekonflikter inte uppstår. Viseringstvånget för chilenska medborgare bör därför avvecklas. Diktaturregimen under general ledning består alltjämt. De godtyckliga arresteringarna fortsätter. Tortyr är vanligt förekommande. Antalet politiska fångar uppgår till mellan 400 och 500. Omfattande förföljelse och trakasserier även i andra former hör till det dagliga livet. De rapporter, som FN:s Chileobservatör och lämnat bestyrker detta. Däremot kan det förekomma att utländska observatörer, även svenska, kan ge ganska ytliga och ofullständiga rapporter om läget i . Av allt att döma har rapportering av detta slag legat till grund för en del ställningstaganden i asylärenden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära att viseringstvånget för chilenska medborgare hävs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att flyktingkvoten för innevarande budgetår kraftigt bör höjas så att chilenska medborgare i väsentligt större utsträckning kan få en ev. i enlighet med vad som anges i motionen. () ()
mot · GC02Sk318 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk318 Avdraget för sjukdomskostnader i taxeringen I årets budgetproposition aviseras förändringar i nu gällande högkostnadsskydd för vård- och läkemedelsutgifter. De fria läkemedlen och förbrukningsartiklarna föreslås slopade och skall istället omfattas av läkemedelsrabatteringen. Vissa produkter som den enskilde nu får betala helt själv såsom mjukgörande salvor till psoriatiker, saliversättnings- och salivstimulerande medel för muntorrhet samt vissa naturmedel skall överföras till läkemedelsrabatteringen. Vidare avser regeringen att uppdra till att lägga förslag om högkostnadsskydd för sjukresor. Därutöver anför föredragande statsråd att det bör övervägas att avskaffa den möjlighet som finns till avdrag för sjukdomskostnader i taxeringen. Vad gäller den första delen av förslaget om förändringar i högkostnadsskyddet och läkemedelsrabatteringen, avvaktar vpk det slutliga förslaget. Det finns ingen möjlighet att bedöma den totala effekten utifrån vad som redovisas i propositionen. Men vpk kan inte tillstyrka att olika sjukdoms- och handikappgruppers behov ställs mot varandra. Att förslaget ställs i en budget som går med överskott är direkt stötande. När det gäller förslaget om att avskaffa avdrag för sjukdomskostnader i taxeringen så anser vpk att den möjligheten skall finnas kvar. Även med en reformering av högkostnadsskyddet kan sjukvårdskostnaderna bli påfrestande för vissa grupper. Pensionärer med låga pensioner som tvingas betala sjukhusvård måste få göra avdrag i taxeringen. Vpk föreslår därför att uttalar att det inte finns skäl att slopa möjligheten till avdrag för sjukdomskostnader i taxeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det inte finns skäl att slopa avdragsmöjligheten för sjukdomskostnader i taxeringen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 Sk318
mot · GC02Sk330 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk330 av och () Taxeringen av småhus Efterfrågan på fritidsbostäder i attraktiva områden driver upp marknads- och taxeringsvärdena på bostadsfastigheter. Det får till följd att boendekostnaden ökar för den permanent boende befolkningen. Detta förhållande har en klart negativ inverkan på att kunna bibehålla och utveckla en levande landsbygd och skärgård. Fastighetens marknadsvärde skall ligga till grund för fastställande av taxeringsvärdet. Det innebär bl a att fastighetens läge har en mycket stor inverkan på marknadsvärdet och därmed också taxeringsvärdet. Det av fastighetstaxeringsnämnden fastställda taxeringsvärdet skall motsvara av fastighetens marknadsvärde. Taxeringsvärdet uppdelas i markoch byggnadsvärde. Uppdelningen av det totala taxeringsvärdet på mark- och byggnadsvärde ger enligt gällande bestämmelser ingen rättvisande bild av värdet på de olika värderingsenheterna i förhållande till marknadsvärdet. Den inverkan fastighetens läge har på fastighetens taxeringsvärde påverkar till övervägande del den del av taxeringsvärdet som utgörs av byggnadsvärde. Det innebär att exakt likadana hus kan beroende på läget uppvisa stora skillnader i taxerat byggnadsvärde. Enligt vårt uppfattning är det självklart att den inverkan fastighetens läge har på fastighetens marknadsvärde i första hand bör komma till uttryck i ett högre markvärde. Genom att låta den värdefaktor som utgörs av fastighetens läge påverka värdet av marken kan en mera likformig och rättvis taxering av byggnader skapas, oavsett var dessa är belägna. En sådan värderingsteknik kan i förlängningen få stor betydelse. En rättvisare boendebeskattning kan uppnås genom att utgå från det taxerade byggnadsvärdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om införande av en ny värderingsteknik vid fastställande av taxeringsvärde för småhus och om boendebeskattningen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GC02Sk375 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk375 av () och () Mot Skattefrihet vid försäljning av vissa hemslöjdsalster 1988/89 Den av regeringen proklamerade landsbygdssatsningen Hela skall leva, borde nu gå in i ett mera resultatinriktat skede. sammanträdande och många löftesrika tal är det hög tid att åstadkomma konkreta åtgärder till gagn för landsbygden. Vi motionärer vill bidra med flera förslag som innebär ökad sysselsättning och därmed inkomster till landsbygdsbefolkningen. I denna motion inriktar vi oss på hemslöjden, en verksamhet som kunde haft en vida större omfattning i vårt land om åtminstone en del av inkomsten på sådan verksamhet varit skattefri. Hobby kan bli lönsam Det är rimligt och angeläget att så äntligen blir fallet. Hemslöjden är i grunden en hobbyverksamhet. De som utövar hemslöjdsverksamhet yrkesmässigt på heltid är relativt sett få. Hemslöjd och försäljning av de egna alstren lämpar sig utmärkt som bisyssla och kombinationsverksamhet på landsbygden, både för kvinnor och män. Hemslöjden är en väsentlig del av vårt kulturarv. Dess värre håller hemslöjdstraditionerna på att dö ut i stora delar av landet. Orsaken är till stor del att försäljningen av även de egna tillverkade hemslöjdsalstren skall redovisas till skattemyndigheterna och beskattas som inkomst. - Det lönar sig inte att slöjda, sticka, sy eller väva till försäljning, anser de flesta. Det finns ytterligare starka skäl för att göra hemslöjden lönsam och det är turistintresset för hemslöjd. Turister söker sig gärna till bygder där det finns hemslöjdsalster att köpa. En ökad turistström i en bygd leder oftast till en positiv utveckling, något som ständigt framhålls i projeket Hela skall leva. En viss skattebefrielse är utan tvekan den billigaste och sannolikt även den effektivaste åtgärd som staten kan vidta för att öka hemslöjdsverksamheten och därmed ge bättre inkomstmöjligheter åt vår landsbygdsbefolkning. Viss skattebefrielse för hemslöjden kan åstadkommas genom att översätta lagen om skattefri bär- och svampplockningsinkomst till att gälla även hemslöjdsområdet. Det skattefria inkomstbeloppet bör nu höjas till . Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av ett skattefritt grundbelopp för inkomster från egen tillverkning av hemslöjdsalster, förslagsvis detsamma som gäller för inkomster vid försäljning av vilda bär och svamp. () () 1988/89 Sk375