ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sf282 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf282 av och () om tillfällig föräldrapenning För barn som vistas i daghem kan det ibland uppstå situationer när daghemmet utan längre förvarning bara hålls stängt. Detta är en inte ovanlig företeelse i våra stora städer. Detta vållar naturligtvis stort besvär för de föräldrar som då inte kan lämna sina barn utan omsorg, utan själva får stanna hemma från arbetet. utgår det ingen ersättning för denna ofrivilliga arbetsfrånvaro, som ju orsakas av bristande barnomsorg. För de föräldrar som både blir utan barnomsorg och ändå är skyldiga att betala barnomsorgsavgift kan det bli ekonomiskt kännbart när detta inträffar. Detta förhållande kan jämställas med det som inträffar när familjedagmamman insjuknar och tillfällig föräldrapenning täcker den arbetsinkomst som den förälder förlorar som då stannar hemma och vårdar barnet. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av tillfällig föräldrapenning när daghemmet oplanerat stängs.
mot · GB02Sf284 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sf 284 om vilande sjukpenninggrundande inkomst på grund av barns svåra sjukdom insjuknar ett antal barn i livshotande sjukdomar som kräver speciella insatser. Det innebär för föräldrarna i många fall att en av dem inte kan återgå till arbetslivet efter föräldraledigheten, i de fall det är ett spädbarn som blir sjukt, eller barnet insjuknar . Olika former av tumörsjukdomar, leukemi och svåra allergiska reaktioner kan vara exempel på sjukdomsgrupper som ställer särskilda krav på de familjer där barnen finns. Ständiga sjukhuskontakter med mer eller mindre långvariga perioder på sjukhus avlöser den ständiga passningen i det egna hemmet. Under barnets första levnadsår innebär det som regel inga svårigheter att lösa vårdfrågan då endera föräldern kan utnyttja rätten till föräldrapenning. , 90 om regeringens nu lagda förslag antas av , kan särskild föräldrapenning utgå. Som regel utgår även vårdbidrag för dessa svåra fall. Detta ersätter dock i många fall bara en del av den tidigare arbetsinkomsten. I de fall vårdbidraget är enda inkomsten för den förälder som vårdar barnet upphör den tidigare sjukpenninggrundande inkomsten efter barnets födelse. Blir modern gravid med beräknad nedkomst , aktiveras den vilande sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). För föräldrar som fått ett svårt handikappat barn finns både psykologiska och praktiska hinder för att planera för ett nytt barn inom en så kort tidrymd. Det kan nämnas att arbetsgivarna ofta medger att hel tjänstledighet beviljas efter ett svårt sjukt barns födelse. Rimligen borde i de nämnda fallen även rätten att få beräkna föräldrapenningen på grundval av tidigare SGI kunna utsträckas, förslagsvis . Om förutsättningarna är att föräldern uppbär vårdbidrag kan gruppen klart avgränsas. Med hänsyn till det begränsade antal fall det rör sig om torde försäkringen inte åsamkas någon större kostnad. har i ett yttrande tillstyrkt ett liknande förslag. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vilande SGI för föräldrar till långvarigt svårt sjuka små barn.
mot · GB02Sf286 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 286 av () om tandvården för barn och ungdom I tandvårdslagen understryks att vården skall bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Landstingen skall enligt lagen planera all tandvård, både den egna och den privata. Landstingen skall också genom folktandvården svara för tandvård av barn och ungdomar . Vidare kan inte privata tandläkare ansluta sig till tandvårdsförsäkringen utan medgivande. Patientens självbestämmande är, genom regler som ovan nämnts, obefintlig. Patienter får om de väljer tandläkare utanför folktandvården själva betala hela behandlingskostnaden. Utan en tjock plånbok är alltså nu valfriheten obefintlig. Inte enbart folktandvården bör ha ansvar för barn- och ungdomstandvård utan även privata tandläkare skall få anlitas. Alla som enligt lag skall behandlas av folktandvården bör därför inordnas i en allmän tandvårdsförsäkring. Den åtgärden tillsammans med frihet för tandläkarna att arbeta efter tandvårdsförsäkringens ersättningsbestämmelser, innebär att respekten för patientens självbestämmande blir en realitet. I Sfu:s betänkande 1987/88:5 behandlades motioner som gällde barn- och ungdomstandvård. Utskottsmajoriteten uttalade då den uppfattningen att det var väsentligt att barn- och ungdomstandvården är samlad hos folktandvården. Med den motiveringen kan utskottsmajoriteten därför inte ställa sig bakom kraven på att utvidga tandvårdsförsäkringen till att omfatta även barn och ungdom. Liksom vid tidigare behandling i utskottet av denna fråga framhärdar majoriteten i utskottet genom att inta denna monopolvänliga inställning. Detta visar att valfrihet för patienten får komma i sista hand. Utskottets andra motivering för avslag är att en utvidgning av försäkringen skulle medföra väsentligt ökade kostnader för försäkringen. Att det blir ökade kostnader för försäkringen är självklart men att det blir ökade totalkostnader för tandvården är helt obevisat. Troligen blir resultatet det motsatta då vi nu vet att privattandvården är både effektivare och billigare än den som bedrivs i landstingens regi. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av nu gällande regler för barn- och ungdomstandvård.
mot · GB02Sf288 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf288 om sjukförmåner för vissa pensionärer som är bosatta i utlandet I ett växande antal dubbelbeskattningsavtal mellan och främmande land har avtalats att skatt för i intjänad pension skall erläggas även vid bosättning i utlandet. Skatten utgår med full statlig inkomstskatt samt 10 procents kommunal- och landstingsskatt. Vid besök i måste dock pensionären betala full sjukvårdstaxa trots att han/hon bidragit med skatt till bl. a. sjukvården som väl ansluter sig till vad en i bosatt pensionär bidrar med, detta på grund av begränsad rätt till vistelse i hemlandet. I detta sammanhang bör vidare beaktas att pensionärerna under sin yrkesverksamma period både med skatter och genom arbetsgivarens sjukförsäkringsavgift har bidragit till kostnaderna för sjukvården. Bakom de nu beskrivna reglerna har måhända legat en önskan från statsmakterna att stoppa något som man förmodat vara skatteflykt. Beslutet att flytta utomlands, inte minst när en person uppnått pensionsåldern, grundar sig säkerligen i de flesta fall på andra motiv än fiskala. Hälsoskäl är sannolikt ett av de vanligare. Det är inte riktigt att skapa regler som i första hand drabbar äldre människor med hälsoproblem, som något kan lindras av vistelse i ett varmare klimat än det svenska. Därför bör reglerna om att utlandsboende pensionär, som delvis beskattas i , ändras så att sjukvårdskostnader vid besök i hemlandet utgår efter gängse taxa för bosatta i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlandsboende pensionärers sjukvårdskostnader vid besök i .
mot · GB02Sf289 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 289 av och () om arbetsgivaravgifter för idrottsmän Idrottsrörelsens viktiga funktion som folkrörelse är välkänd och uppskattad. Särskilt stor betydelse har den i sin roll som fostrare av barn och ungdom. Det är välkänt att de flesta idrottsföreningar arbetar under små omständigheter och tvingas till att anordna lotterier, bingo, basarer m. m. för att få sin ekonomi att gå ihop. Det har därför blivit ett stort hot mot många idrottsföreningars existens att de tvingas betala arbetsgivaravgifter för de idrottsmän som uppbär ersättning från dem, eftersom nya inkomster inte kan förväntas i den utsträckning som motsvarar utgiftsökningen. Problemet har blivit så stort att vitala delar av verksamheten, exempelvis träningsläger, resor, turneringar och andra rörliga kostnader som spelar en stor roll för ungdomar hotar att bli strukna ur programmet. Det är också en ny olägenhet för föreningarna att de i praktiken blir förvandlade till arbetsgivare med allt vad det innebär av risk för processer m. m. Rekryteringen av förtroendepersoner - för åtminstone mindre klubbar - lär inte underlättas av denna nya och komplicerade uppgift. Det skulle underlätta för många idrottsföreningars möjligheter att bedriva fortsatt värdefull bredd- och ungdomsidrott om idrottsföreningarna befriades från att erlägga arbetsgivaravgifter för ersättningar som understiger två basbelopp. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen låter göra en snabb översyn av idrottsföreningarnas arbetsgivaransvar med syfte att medge rätt för dessa att undantas från arbetsgivaravgifter för de aktiva idrottsmän som uppbär ersättning, understigande två basbelopp.
mot · GB02Sf292 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 292 av och () om ersättning för arbetsresor i stället för sjukpenning finns möjligheter för sjukskrivna att, efter läkares tilllåtelse, kunna få byta ut sjukpenning mot ersättning för arbetsresor. Detta har varit mycket uppskattat och till stor hjälp för många människor. Att t. ex. efter en fotoperation snabbt kunna få återgå till det normala arbetslivet i stället för att bli sittande isolerad i hemmet är stimulerande. Att kostnaden för arbetsresor maximerades till sjukpenningutbetalningen var naturligt. Emellertid har detta förhållande redan upplevts som otillfredsställande. Den som har långa resor till och från arbetet och låg lön har inte samma möjligheter att få återgå till arbetet som den som t. ex. bor nära sitt arbete. Speciellt i där människor inte har någon möjlighet att välja bostadsort upplevs detta orättvist. I dagens läge får man snarare vara lycklig för att kunna få bostad än att söka få bostad och arbetsplats någorlunda nära varandra belägna. hjälper inte till i normalfall, de kräver lång sjukskrivning för att bevilja arbetsresor eller utfyllnad till . All stimulans bör ges den som trots sjukskrivning av diverse anledningar vill och kan återgå till arbete. Ersättningen från bör i stort sett täcka arbetsresorna och ges utan stor byråkrati. Helst med det system som påbörjats, dvs. bara en anmälan till lokalkontor. Den ekonomiska konsekvensen borde kunna lösas utan den försäkrades bekymmer. Ett initiativ bör tagas för samordning av samhällets resurser för att lösa dessa till synes enkla problem, men som för den enskilda människan är så betydelsefullt och angeläget att det görs. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ersättning för arbetsresor i stället för utbetalning av sjukersättning.
mot · GB02Sf293 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 293 av m. fl. (m) om pensionstillskott och kommunalt bostadstillägg för undantagandepensionärema De ekonomiskt sämst ställda pensionärerna är de som på grund av tidigare undantagande från ATP nu endast uppbär grundpension från folkpensioneringen. De har berövats rätten till pensionstillskott. Vid beräkningen av pensionstillskott tas nämligen hänsyn till den ATP som skulle ha betalats ut om undantagande inte hade skett. På det viset förlorar undantagandepensionärema . Det är en tredjedel av folkpensionen. Dessutom bedöms också deras rätt till kommunalt bostadstillägg som om de verkligen fick den ATP de genom undantagandet avstått ifrån. Detta innebär ytterligare en ekonomisk bestraffning för undantagandet. Åtskilliga pensionärer - främst småbrukare och fiskare - begärde undantagande från ATP långt innan pensionstillskottet var påtänkt. När de dött hade också änkorna drabbats av undantagande. Efter riksdagsbeslut får emellertid undantagandeänkorna numera pensionstillskott. Detta är en välkommen, men otillräcklig åtgärd. Den löser bara en liten del av problemet. Vi vidhåller därför vårt upprepade krav på att alla som på grund av undantagande från ATP endast uppbär grundpension från folkpensioneringen skall erhålla fullt pensionstillskott. Undantag bör göras endast för dem som hade ett gällande undantagande och inte valt att häva detta. Pensionstillskottet bör utbetalas fr. o. m. januari månad 1989. Som vi nämnt drabbas de s. k. undantagandepensionärerna inte bara genom att inte vara berättigade till pensionstillskott. De får också lägre kommunalt bostadstillägg (KBT) än deras inkomster borde berättiga till. Vi anser också att kommunalt bostadstillägg skall räknas på den folkpension och eventuella övriga inkomster som pensionären verkligen uppbär, inte på fiktiva ATP-inkomster. De nya reglerna för beräkning av rätten till KBT för undantagandepensionärer bör träda i kraft möjligt. Kostnaden för den reform vi förordar torde inskränka sig till ungefär 130 milj. kr. Hälften belastar /89. Denna kostnad minskar efter hand för att försvinna helt, beroende på att möjligheten att stå utanför ATP i princip upphörde . Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att folkpensionärer som på grund av undantagande från ATP endast uppbär folkpensionens grundbelopp fr. o. m. skall ha rätt till pensionstillskott i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att beslutar att undantagandepensionärernas rätt till KBT fr. o. m. skall grundas på de inkomster pensionärerna i fråga verkligen uppbär, 3. att - under förutsättning av bifall till yrkande 1 ovan för /89 under anslaget D 2 Folkpensioner anvisar . () () () () () () () 1987/88 Sf293
mot · GB02Sf294 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 294 av () om utvidgad vårdförsäkring I årets budgetproposition aviseras ett förslag om att det allmänna socialförsäkringssystemet ska kunna utnyttjas för vård av sjuk äldre anhörig. Detta är ett bra och riktigt förslag. Alldeles uppenbarligen förekommer, särskilt i fall av vård av äldre anhörig, att långa vårdtider kan komma ifråga. Det upplevs av de allra flesta i vårt samhälle som en naturlig plikt att barnen i främsta rummet ska ge föräldrarna vård i händelse av sjukdom under deras ålderdom. Det är därför en angelägen samhällsuppgift att medverka till att så kan bli fallet, särskilt som detta skulle innebära betydande besparingar för den offentliga vårdapparaten. För att förstärka det nu framlagda förslaget bör därför öppnas en möjlighet för enskilda att genom frivillig försäkring i det allmänna försäkringssystemet skaffa sig möjlighet till sex månaders ersatt vårdtid vid vård av nära anhörig. Möjligen kan också övervägas att göra en premie för en enskilt tecknad vårdförsäkring, skattemässigt avdragsgill. Den enskilda försäkringsindustrin skulle då kunna utveckla en försäkring som särskilt anpassas efter de vårdbehov som kan förutses. Enskilda människor skulle stimuleras att teckna sådant skydd, som skulle möjliggöra vård av nära anhörig än det allmänna försäkringssystemet medger. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om utvidgad vårdförsäkring i enlighet med förslaget i motionen.
mot · GB02Sf295 · 1988-01-21 00:00:00 — 1987/88:Sf 295 av () om försäkringskassornas uppgiftslämnande till andra myndigheter Av uppgifter i massmedia har framkommit att den livstidsdömde spionen bland annat dömts till ett högt bötesbelopp. En del av bötesbeloppet har betalats men myndigheten har sedan ihte fortsatt att driva in återstående belopp trots att erhållit sjukpension. Av pensionen har sedan dragit av ett mindre belopp. har emellertid inte gjort något fel då det inte fanns någon skyldighet för att underrätta kronofogdemyndigheten om beviljad pension annat än på begäran. Förordningen om skyldighet för de allmänna försäkringskassorna att lämna uppgifter till andra myndigheter (1980:55 omtryckt SFS 1981:429) måste därför ändras på så sätt att det skall vara skyldighet att underrätta kronofogdemyndighet då det gäller straffade personer. Hinder ut integritetssynpunkt bör inte föreligga. Det är myndighetens skyldighet att hjälpa skadedrabbad att bli ersatt av brottsling. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär sådan ändring i förordningen om skyldighet för de allmänna försäkringskassorna att lämna uppgifter till andra myndigheter (1980:55) att det skall föreligga en skyldighet för försäkringskassa att underrätta kronofogdemyndighet då det gäller straffade personer.
mot · GB02Sf296 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 296 om sjukpenningen för egenföretagare För vissa egenföretagare utgår sjukpenning på en sjukpenninggrundande inkomst, som motsvarar normalt inkomstläge inom en viss bransch, trots att avgifterna till sjukförsäkringen utgår på den taxerade inkomsten, som kan vara avsevärt högre. Detta är orättvist. Sjukpenningen bör rimligen utgå efter den inkomst, på vilken avgiften är grundad. Skillnaden i betald avgift för en företagare med en inkomst på 7,5 gånger basbeloppet, , och den avgift som skulle ha utgått på den helt hypotetiska inkomsten enligt ovan och som är grunden för sjukpenningen uppgår till nära . under förutsättning att den sjukpenninggrundande inkomsten antas vara . Denna extra avgift är sålunda att betrakta som en extra skatt på företagare. Vid sjukdom kan skillnaden mellan den sjukpenning företagaren borde ha haft och den han enligt reglerna får uppgå till . om sjukdomen varar och samma beräkningsgrund används som i det tidigare exemplet. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sjukpenning för företagare bör utgå efter den inkomst på vilken avgiften till sjukförsäkringen är grundad.
mot · GB02Sf297 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 297 av m. fl. (s) om arbetsskadeförsäkringen Antalet anmälda arbetsskador har ökat från 183000 till 234 1986. Arbetsskadefondens utgifter översteg inkomsterna med drygt 750 milj. kr. Till en del orsakas ökningen också av en generösare praxis. Ärendeanhopningen medför långa väntetider. För sedan förklarade generaldirektör att handläggningen krävde minst 330 nya tjänster . räknar nu med 100000 anmälningar . Trots en rejäl förstärkning av personal klarar man bara hälften. Orsaken är inte att arbetsplatserna har blivit så mycket farligare. Orsaken är i stället att begreppet arbetsskador bedöms generösare . Det är också svårare att avgöra om skador, handikapp eller åkommor beror på själva arbetet. De som drabbats får vänta på beslut. Utredningarna sysselsätter en stor förvaltningsapparat men också tidsödande uppgifter för ombudsmän, läkare, jurister och experter av alla möjliga slag för förhandlingar, promemorior, intyg och utredningar. Överklagandeproceduren garanterar också mångårig sysselsättning för många. Handläggning och administration kostar säkert betydligt mer än vad de drabbade har chans att få ut över vanlig sjukförsäkring. Vad betyder då försäkringen för den enskilde? Inte särskilt mycket. Sjukförsäkringen betalar och vid arbetsskada är ersättningen av lönen. Redan nu har stora grupper löntagare tillförsäkrat sig även vid vanlig sjukdom. I stället för i en del fall en rätt stor summa som retroaktivt belopp vore det bättre om ersättningen kom snabbare. De nuvarande långa väntetiderna inverkar också direkt negativt på frågan om rehabilitering. Erfarenheterna från rehabiliteringskliniker, företagshälsovård och pekar mot att den skadades medverkan vid rehabilitering är betydligt sämre om frågan om arbetsskada inte är slutgiltigt avgjord. En översyn av arbetsskadeförsäkringen är angelägen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av arbetsskadeförsäkringen. () () 1987/88 Sf297
mot · GB02Sf300 · 1988-01-25 00:00:00 — av () om sjukskrivning i förebyggande syfte För att erhålla sjukpenning måste man ange sjukdom. Gränsen mellan sjukdom och hälsa är mycket flytande, inte minst för allergiker, en ständigt ökande grupp i vårt samhälle. För många allergiker uppstår sjukdom, när de vistas i en bestämd miljö. De kan på förhand säga under vilka förutsättningar de kan bli sjuka, och de måste undvika förhållanden, som förorsakar sjukdom, såsom hög frekvens av pollen, eller inversion. Många orter genomför pollenmätningar och lokalradion anger riskområden. I har inversionsproblemen ökat kraftigt , och med dem andelen allergiker. På grund av bestämmelserna kan en allergiker ej utan vidare sjukskriva sig i förebyggande syfte; ej heller kan en förälder med ett allergiskt barn sjukskriva sig för vård av sjukt barn. Barnet är ju inte sjukt - det är bara så att alla vet, att allergikern eller det allergiska barnet blir sjukt, om det vistas ute när pollenhalten är för hög eller inversionen för besvärlig. kan en kompetent tjänsteman på själv avgöra, om allergikern skall få sjukpenning eller ej. Det är dock inte rimligt, att dessa avgöranden skall vara beroende av enskilda tjänstemän. Inte heller är det rimligt, att den allergiker, som vet, att hon blir sjuk av inversion, skall tvingas ut i Göteborgsluften och bli akut sjuk för att hon/han skall erhålla sjukpenning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna för sjukpenning i akt och mening att möjliggöra för allergiker att vara sjukskrivna i förebyggande syfte. 1 1987/88.
mot · GB02Sf301 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf301 av och () om partiell sjukskrivning Hosten startades ett försök med flexibel sjukskrivning. Den enskilde fick i samråd med läkare bestämma omfattningen av sjukskrivningen från fjärdedelsdag till heldag. I försöket deltog , företagshälsovården, arbetstagarorganisationerna, arbetsgivarorganisationerna samt länsarbetsnämnden. Erfarenheterna av försöket är mycket goda. Skulle principerna tillämpas fullt ut i samhället skulle de nationalekonomiska vinsterna vara betydande. Vinsten för den enskilde är framför allt att slippa den tristess och apati som ofta drabbar personer, vilka ställs utanför arbetsmarknaden på grund av exempelvis sjukdom. Personerna som deltagit i projektet har aktivt deltagit i sin egen rehabilitering. Resultatet har blivit utomordentligt gott. Mot bakgrund av vad vi anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begreppet partiell sjukskrivning i enlighet med .
mot · GB02Sf303 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 303 av och () om rätt till retroaktiv pensionspoäng för vård av eget barn 1982 beslutade om rätt för småbarnsföräldrar att tillgodoräkna sig ATP-poäng för vård av egna barn. För den förälder som väljer att stanna hemma hos barnen medan de är små eller som av andra orsaker inte kan få ett annat arbete eller kanske inte kan få barnomsorgen ordnad på annat sätt har rätten att tillgodoräkna sig ATP-år en mycket stor betydelse. Eftersom kravet för full pension är att man intjänat pensionspoäng under blir också ofta följden den, att företrädesvis kvinnor som ägnat sig åt vården av egna barn inte når upp till erforderliga 30 pensionsår. Detta får i sin tur den konsekvensen att pensionen för vederbörande reduceras. Enligt vår mening är det ett rättvisekrav att de föräldrar som sedan ATPsystemet infördes nu får rätt att retroaktivt ansöka om att få tillgodoräkna sig ATP-år för vård av egna barn enligt de regler som gäller. Denna rätt bör gälla alla dem som efter vårdat egna barn som är . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att utreda och inkomma med förslag om rätt till retroaktiva pensionspoäng för vård av eget barn.
mot · GB02Sf304 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 304 av m. fl. (c) om BB-avgiften har beslutat om sjukhusvårdsavdrag på föräldrapenning. Detta beslut tillkom efter ett förslag från regeringen. Beslutet har i tidigare motioner från starkt kritiserats då vi anser att det finns starka skäl för att behålla en obruten kedja av kostnadsfrihet för blivande och nyblivna föräldrar. Vi anser att dessa pengar skall tillföras föräldrarna. Med stöd av det anförda hemställs att till C 2, Bidrag till föräldraförsäkringen, anvisar ett med 20 milj. kr. ökat förslagsanslag om . () () () () () () ()