mot · GC02Jo6 · 1988-10-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo6 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1988/89:10 om särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd Det som hänt är en ekologisk katastrof. De miljöfarliga utsläppen måste upphöra och kväveutsläppen kraftigt begränsas. anser att regeringens insatser är otillräckliga och föreslår därför åtgärder för att förstärka arbetet mot havsföroreningarna. Ett icke-spridningsavtal bör upprättas. Det skulle innebära att varje land tar ansvar för sitt eget avfall och sina egna miljöföroreningar. En tredjedel av den totala kvävetillförseln till och är luftburen. Det internationella arbetet mot luftföroreningar måste därför stärkas. föreslår bl.a. skärpta reningskrav på både diesel- och bensindrivna bilar. Hastigheten skall sänkas med för att minska kväveoxidutsläppen. Klorutsläppen skall avvecklas . En miljöavgift på klor skall införas med . per kg organiskt bundet klor. Det statligt ägda föreslås byggas om till en mönsteranläggning. Kväveläckaget från jordbruket skall minska genom bl.a. odling av energigrödor. skall förbättra kvävereningen genom att utnyttja naturens egen reningsteknik i växterna. föreslår att katastrofhjälp skall utgå till drabbade fiskare och fisk- och musselodlare, i likhet med den kompensation som utgick till dem som drabbats av Tjernobylkatastrofen. har gått sedan sjuk fisk i visade det första tecknet på att en giftig algblomning hotade . Massdöd av blåmusslor, sjöstjärnor och fisk blev resultatet av denna algblomning. Andra arter skadades eller flydde från de naturliga lokalerna. Ejderbestånden minskade kraftigt, på grund av främst musseldöden. Fisket har drabbats hårt. Trålningar visar att många bottnar är döda och att fisk har försvunnit från stora delar av . Torskyngel saknas i hög grad, och makrillfisket var väsentligt sämre i majjuni än . Situationen för de yrkesverksamma fiskarna och fisk- och musselodlarna är bekymmersam. kom den s.k. mördaralgen, som härjade på bl.a. 1981, tillbaka till . Det är inte ovanligt med Mot. 1988/89 algblomningar under vår och höst, men både antalet och dess omfattningar J°6 har ökat dramatiskt . Säldöden blev nästa katastrof som drabbade . Ca 400 sälar har påträffats döda i och . Säldöden har orsakats av ett virus som framkallar akut lunginflammation och spontana aborter. är alla knubbsälspopulationer angripna. De finns nu från norska kusten, längs de västtyska och holländska Nordsjökusterna, i södra och inom sälkolonier. Flera forskare hävdar att de stora mängder föroreningar som släpps ut i och har skadat sälarnas immunförsvar och gjort dem mottagliga för det dödliga viruset. har flera badstränder på stängts på grund av föroreningar. En bidragande orsak till detta tros vara bristande kapacitet på reningsverken. och är två viktiga ekosystem av stor ekonomisk och ekologisk betydelse. Det som har hänt är en ekologisk katastrof. Även om sambanden mellan miljöförstöringen och skadorna inte är fullkomligt klarlagda, är de många störningarna varningar för bestående ekologiska skador. De miljöfarliga utsläppen måste upphöra och kväveutsläppen kraftigt begränsas. Flavet är en resurs och dess många möjligheter skall tas till vara - inte förödas som sker. Den insatser har varit otillräckliga. Det visade bl.a. vårens behandling av propositionen Miljöpolitik för 1990-talet. Under valrörelsens tryck sammankallade statsministern hastigt en internationell konferens om havsmiljön. väljer regeringen att lägga en proposition om anslag till internationellt arbete, forskning och övervakning. Förslagen är inte mer omfattande än att de hör hemma i tilläggsbudget I. ledamöter i jordbruksutskottet har med anledning av det som hänt i havsmiljön föreslagit att en offentlig utfrågning anordnas. Vi föreslår att följande åtgärder vidtas för att stärka arbetet mot havsföroreningar. Internationella åtgärder Icke-spridningsavtal för miljön Föroreningarna av havsmiljön kräver ett omfattande internationellt samarbete. måste återta sin pådrivande position inom det internationella miljösamarbetet. Inom kärnvapenområdet finns ett icke-spridningsavtal. Samma synsätt måste prägla det internationella miljöarbetet. Vi anser att ett icke-spridningsavtal bör utarbetas. Länder som skriver på ett sådant avtal skall förbinda sig att inte sprida angivna föroreningar till något annat land, till atmosfären eller till havet. Ett sådant avtal skulle innebära att varje land tar ansvar för sitt eget avfall och sina egna utsläpp. Det skulle tvinga allt fler länder att ta ett gemensamt ansvar för vår jords överlevnad. För att effektivisera det internationella samarbetet till skydd av , beslöt på bl.a. centerinitiativ att en särskild bör bildas. Från svensk sida bör man ta upp denna fråga till övervägande vid förhandlingar med de övriga konventionsstaterna i Nordsjösamarbetet. I dokumenten från sommarens konferens om havsmiljön finns inget som tyder på att regeringen följt upp beslut. Vi anser att bör understryka vikten av att en kommer till stånd. Det luftburna kvävenedfallet svarar för omkring en tredjedel av den totala kvävetillförseln till och . Det är därför viktigt att åtgärda de luftburna föroreningarna om man skall kunna förbättra havsmiljön. Det internationella arbetet måste stärkas, bl.a. genom bildande av en internationell luftvårdsfond, som tidigare beslutat om på centerinitiativ. Målsättningen måste vara att begränsa nedfallet för svaveldioxid och för kväveoxider och ozonbildande ämnen. Skärpta regler för miljöfarliga föroreningar Den som hölls i innebar vissa framsteg när det gäller att sätta upp konkreta målsättningar för miljöarbetet. Överenskommelserna innebar bl.a. stoppdatum för havsförbränning 1995 och för vissa naturfrämmande ämnen. Flera av överenskommelserna innehåller emellertid så vaga formuleringar att det är osäkert vad de leder till, t.ex. bästa tillgängliga teknik skall tillämpas och konkreta mål skall sättas upp. Det är också förvånansvärt att en hel del extremt miljöfarliga ämnen är klassade som inte så farliga. Det gäller t.ex. klorerade kolväten från kemisk industri, dioxiner och organiska klorföreningar. måste mot denna bakgrund få till stånd skärpningar av klassificeringen, klart angivna avvecklingsplaner för miljöfarliga ämnen och en tidigareläggning av förbudet mot havsförbränning. Skärpta regler mot oljeutsläpp De största oljeutsläppen i och har ägt rum i samband med grundstötningar och andra fartygsolyckor. händer det också att fartyg rengör oljetankarna ute till havs och därvid mer eller mindre avsiktligt släpper ut olja, trots att detta är olagligt. Det emulgeringsmedel som används för att bryta ned oljan bidrar på sitt sätt till miljöförstöringen. Ett miljöhot som tillkommit i våra omgivningar och som kan växa är risken för okontrollerade utsläpp samt utsläpp av borroch smörjoljor i samband med prospekteringsborrning och oljeutvinning. Även normal fartygstrafik ger upphov till oljeutsläpp via kylvatten och läckage. Mycket tyder på att dessa utsläpp är mycket större än utsläppen i samband med olyckor och tankrengöring. har redan tillkännagivit Mot. behovet av effektivisering av tillsynen av miljöfarliga transporter. även den internationella trafiken. Regeringen bör i detta sammanhang och vid internationella överläggningar skärpa insatserna mot oljeutsläpp. Förbud mot radioaktiva utsläpp Den engelska upparbetningsanläggningen för radioaktivt avfall har släppt ut plutonium i . I området runt anläggningen är blodcancer tio gånger vanligare än på andra platser i . I anläggningen finns svenskt kärnavfall som väntar på upparbetning. Radioaktiva föroreningar har konstaterats vid den svenska , som med stor sannolikhet härrör från . En ny anläggning för upparbetning av radioaktivt avfall planeras i Dounreay i . Vid rekommenderades länderna att tillämpa bästa tillgängliga teknik för att minimera all förgiftning från radioaktiva utsläpp från alla typer av kärnkraftsindustrier, inkl. upparbetning. Den måste ta initiativ till förbud mot radioaktiva utsläpp. måste verka för att upparbetningsanläggningen i stängs och att den planerade i Dounreay aldrig kommer till stånd. Program för att begränsa tungmetallhalterna Tungmetallförgiftningen av är alarmerande. Halterna av kadmium och kvicksilver är tio gånger högre än normalt. Även andra metaller finns i mycket förhöjda halter. har metallutsläppen från svenska källor reducerats kraftigt. Tillståndet kan endast förbättras genom internationell samverkan om metalltillförseln till i stort. bör därför utarbeta ett handlingsprogram för att begränsa metallhalterna till en nivå som motsvarar de naturliga variationerna. Massaindustrins blekerier är den dominerande källan till utsläpp av klorerade organiska ämnen i ; även dioxin finns i utsläppen. Redan en måttlig konsumtion av strömming och lax från eller skaldjur från innebär ett större dioxinintag än vad som anses vara acceptabelt för människan. Klorutsläppen från den svenska massaindustrin måste upphöra. Det är inte bara nödvändigt. Det är också möjligt. Vi anser att utsläppen av klorerade föreningar i stort kan avvecklas . Gällande tillstånd för massaindustrin måste omprövas och starkare krav ställas så att en övergång till miljövänlig teknik forceras. För att skynda på en sådan utveckling skall en miljöavgift på klorutsläpp tas ut med . per kg organiskt bundet klor. Investeringsmedel och inkomster från miljöavgiften skall användas för miljöinvesteringar och för byggande av en mönsteranläggning. Vi föreslår att en sådan anläggning för i princip ett slutet system byggs vid anläggning som till ägs av staten. Åtgärder för att begränsa kväveoxidutsläppen Enligt en presenterad undersökning Kvävegödning av havet av och är totalbalansen av olika svenska källors bidrag av kväve till följande: Biltrafikens utsläpp lämnar ett dubbelt så stort bidrag till kväveutflödet i som jordbruket, enligt denna undersökning. Förbättrad avgasrening framstår som en av de viktigaste åtgärderna för att förbättra också havsmiljön. Trafiken måste utvecklas så att skador på miljön undviks. Skärpta krav på utsläppen från trafiken måste införas. De av beslutade hårdare kraven på dieselfordonen tidigareläggs till 1990 för bussar och lättare lastbilar och för tyngre fordon till 1992. En plan måste upprättas för att ersätta innerstädernas dieselbussar med miljövänlig kollektivtrafik som t.ex. spårvagnar och bussar drivna med etanol, metanol, el eller gas. En skärpning av avgaskraven på personbilar, motsvarande Kalifornienkraven, bör vidtas. Hastigheten bör sänkas till 100 och till 80. Genomfartstrafik bör ledas utanför stadskärnorna. Kombitrafiken måste byggas ut för ökade fjärrtransporter på järnväg. Ökade insatser måste vidtas för att utveckla miljövänliga motorer och drivmedel. Ett brett forskningsprogram för olika lösningar av avgasproblemen måste utarbetas. Med dessa åtgärder kommer kväveoxidutsläppen att kraftigt minskas. Flödet av miljöfarliga kemikalier måste begränsas. har föreslagit att PCB skall tillåtas i vissa transformatorer och kondensatorer . Vi anser att användning av PCB bör förbjudas . Åtgärder för att minska kväveläckaget i jordbruket Jordbrukets miljöproblem måste åtgärdas. beslut om halvering av utsläppen av närsalter måste förverkligas. Regeringens förslag för att begränsa intensiteten i jordbruket, genom att mark tas ur odling, kan i stället komma att innebära ökat läckage. För att begränsa läckaget från jordbruket skall användningen av handelsgödsel begränsas med hänsyn till den aktuella odlingens behov av växtnäring och tillgänglig stallgödsel. Jordbrukets miljöproblem måste åtgärdas som dess möjligheter tas till vara. Nya grödor för t.ex. energiproduktion, där marken är bevuxen större delen av året och därför läcker mindre, är en sådan möjlighet. Influtna medel från handelsgödsel- och bekämpningsmedelsavgifterna skall utgå för att stödja en sådan utveckling. En satsning på biobränslen, som energigrödor, måste inledas. och fiskodling Luftföroreningar därav biltrafik Åtgärder för att förbättra avloppsreningen beslut om halvering av kväveutsläppen från reningsverken i särskilt påverkade kustområden måste fullföljas. Ambitionen måste vara att restprodukter skall återföras till naturens kretslopp. De förslag som studerats vid Tema Vatten vid , med utnyttjande av naturens egen reningsteknik i växterna, bör prövas i detta arbete. Sommarens översvämningar i avloppsreningsverk måste åtgärdas genom lokalt avledande av dagvattnet. Det skulle också förbättra vattenbalansen. Resurser till forskning och övervakning Algblomning på 1981 föranledde den dåvarande centerregeringen att samla forskare till ett möte i miljövårdsberedningen. Resultatet blev 1982 det första forskningsprogrammet på området. Behovet av forskningsresurser är stort. Det framgår inte minst av den utredning om den forskningen som UHÄ har utarbetat. I utredningen föreslås emellertid att marinekologiska institutionen vid läggs ned. Vi anser att detta vore mycket olyckligt. Sommarens erfarenheter visar på behovet av att marinekologisk kompetens finns runt om våra kuster. Vi föreslår att beslutar att institutionen i bibehålls. Föroreningssituationen i södra skapar ett behov av forskning om miljösituationen och om fiskreproduktionens problem där. hemställde 1987 att regeringen skulle utreda frågan om inrättande av ett särskilt laboratorium vid . underströk utskottet behovet av förstärkta forskningsresurser. anser att nu bör uttala att ett bör inrättas. Den allvarliga miljösituationen skapar behov av förstärkningar hos tillsynsmyndigheterna. I miljöpropositionen utlovades ca 100 nya tjänster i den statliga organisationen, men resurser anvisades enbart för 25 tjänster. Vi föreslår att 20 milj. kr. anslås för innevarande budgetår för förstärkning av den statliga tillsynen och att ytterligare 20 milj. kr. anslås för nästa budgetår. Katastrofhjälp till fiskare och musselodlare Miljöföroreningarna i har blivit så allvarliga att stora områden saknar fisk. Det innebär stora förluster för de yrkesverksamma fiskarna. På samma sätt har fisk- och musselodlarna drabbats hårt av algblomningens effekter. Det är nödvändigt att skapa ett skydd för dem som drabbas av miljöföroreningarna. I samband med Tjernobylkatastrofen utgick kompensation till de grupper vilkas försörjningssituation lidit direkt skada genom det radioaktiva nedfallet. I likhet med detta måste bästa tänkbara hjälp erbjudas berörda personer och företag, som har drabbats av allvarliga miljöföroreningar av havsmiljön. Regeringen bör skyndsamt och i samråd med fiskarnas organisationer utarbeta ett sådant system för ersättningsregler. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att skall verka för upprättande av icke-spridningsavtal för miljön, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om inriktningen av det internationella miljöarbetet, 3. att beslutar att målsättningen skall vara att klorutsläppen skall vara avvecklade , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att göra till en mönsteranläggning, 5. att beslutar att förbjuda användning av PCB , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om skärpta krav på utsläppen från trafiken, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om satsning på biobränslen, innefattande energigrödor, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om insatser för att minska kvävetillförseln från jordbruk och reningsverk, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om bevarande av marinekologiska institutionen vid , 10. att beslutar inrätta ett Östersjölaboratorium, 11. att beslutar anslå 20 milj. kr. till förstärkning av länsstyrelsernas naturvårdsenheter för innevarande budgetår, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ersättning till dem som drabbats av miljökatastrofen i . () () () ()