mot · GC02Sk26 · 1988-11-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1988/89:46 om inkomstskatten för , extra avdrag för folkpensionärer, uppbörd av B-skatt och kvarskatteavgift på fyllnadsinbetalningar, m.m. Den socialdemokratiska skattepolitiken visar på en rad av misslyckanden. Man har inte förmått att i något avseende nå de mål som ställts upp. Målet att skattetrycket skall hållas oförändrat har i praktiken inneburit ett höjt skattetryck från 50,5 till av BNP. Målet att av heltidsarbetande skall ha högst marginalskatt, vilket slogs fast skattebeslut och sedan upprepats av socialdemokraterna, urholkas successivt. Vi utgår från att pågående skatteutredningar bl.a. skall ge som resultat att detta mål åter kan nås. Målet att skattepolitiken skall främja lugna avtalsrörelser har misslyckats. har en i förhållande till omvärlden klart snabbare kostnadsutveckling. Detta innebär ett hot mot svensk konkurrenskraft. Uppmarschen inför kommande avtalsrörelse bekräftar bilden, att skattepolitiken inte är någon tillgång för löneförhandlingarna. Vid vårriksdagen framhöll att det störa skattehotet var hotet om höjda kommunalskatter. Enligt vår mening borde regeringen helst och senast ha tagit kontakt med de kommunala företrädarna för en diskussion om konkreta åtgärder för att undvika kommunalskattehöjningar 1989. Vi ser nu en situation där många kommuner och landsting tänjer sin ekonomi till det yttersta. På många håll höjs skattesatserna. Ändå kommer stora problem i den kommunala och landstingskommunala verksamheten att kvarstå. De skattehöjningar som genomförs, och som riskerar att komma , drabbar särskilt låg- och mellaninkomstgrupperna. Kommunalskatten är den tyngsta skatten för praktiskt taget alla inkomsttagare och särskild markant för människor med inkomster under den nivå som är aktuell för marginalskattesänkningar. Höjd kommunalskatt innebär höjd marginalskatt. Regeringens uppläggning innebär att statsskatten sänks för alla med en beskattningsbar inkomst . en årsinkomst före avdrag om ). kommunala skattehöjningar får dock många höjd total skatt. Särskilt gäller Mot. 1988/89 detta låginkomsttagare, småföretagare och deltidsarbetare med inkomster Sk26 . Därför måste enligt uppfattning inkomstskattesänkningen gälla alla. Enligt mening måste skattepolitiken utformas som ett offensivt medel att nå centrala ekonomisk-politiska mål. Skatterna skall stimulera arbete och hushållning. Därför skall skatten på arbete minska, skatten på ändliga naturresurser öka och avgifter på miljöstörande verksamhet införas. Skatterna skall motverka kompenpensationstänkande i andra delar av ekonomin. Därför skall de nödvändiga marginalskattesänkningarna kombineras med en fördelningspolitisk linje som vinner allmän respekt. Först då kan skattepolitiken medverka till en stabil kostnadsutveckling i . Skatterna skall skapa goda förutsättningar för den grundläggande samhällsservicen och rättvisa villkor för människorna i landets olika delar. Också därför skall den kommunala skatteutjämningen förstärkas. Skattepolitiken skall utformas så att den ger långsiktigt stabila och förutsebara villkor. Därför är det angeläget dels att nå breda majoriteter för de skattepolitiska lösningarna, dels att konsekvent genomföra ett långsiktigt program. De nu sittande skatteutredningarna bör arbeta med detta syfte. Sänkt inkomstskatt för alla har föreslagit att marginalskatterna bör sänkas i alla skikt . En isolerad sänkning av marginalskatterna, så som regeringen föreslagit, innebär att höginkomsttagarna får de största skattesänkningarna medan låginkomsttagare, deltidsarbetande och många småföretagare inte får någon sänkning alls. Detta skapar inflationsdrivande spänningar i ekonomin. Lönerörelsen försvåras såväl av inflationshotet som av den bristande rättvisan. Utformningen av inflationsskyddet i skatteskalan och andra långsiktiga huvudfrågor måste enligt vår mening lösas inom ramen för de sittande skatteutredningarna. Skattepolitik och lönerörelse har inte kunnat samordnas . Detta leder till att lönerörelsen nu riskerar att hamna på nivåer som inte är samhällsekonomiskt försvarbara. är det nödvändigt att vidta sådana åtgärder att låginkomsttagarna får bättre villkor. Deltidslöner står i relation till heltidslöner, vilket gör det nödvändigt att alla, både heltidsoch deltidsarbetande, får del av en skattesänkning. Så som situationen nu utvecklats, ser vi det som nödvändigt att föreslå sådana fördelningspolitiskt motiverade åtgärder, som inte påverkar relationerna mellan olika löntagargrupper; detta för att undvika nya kompensationskrav. Därför förordar vi att den fördelningspolitiska insatsen sker genom en skattereduktion. Enligt uppfattning måste även låginkomsttagarna få del av Detta kan ske genom en särskild skattereduktion om Mot. - lika för alla skattebetalare. Skattereduktionen utformas så att den Sk26 nuvarande grundavgiften om . slopas och att en särskild skattereduktion om . förslag innebär att inkomstskatten minskar med . utöver regeringens förslag för alla som betalar så mycket eller mer i inkomstskatt. Detta innebär att, till skillnad från regeringens förslag, alla skattebetalare får en skattesänkning. Regeringen har funnit att de marginalskatteförändringar som förordas i propositionen, med hänsyn till de skattehöjningar som beslöts , inte kräver någon ytterligare finansiering. Därest accepterar de av oss föreslagna skattesänkningarna, bör dessa finansieras dels genom en ytterligare höjd oljeskatt med per m3 olja (3,), genom en motsvarande höjd kolskatt (0,), genom införandet av en uranskatt enligt tidigare förslag (), samt genom lika beskattning av värme och el vid kondenskraftproduktion (). förslag till ytterligare inkomstskattesänkningar jämfört med regeringens förslag motsvarar i statsbudgeten . Den av oss föreslagna finansieringen motsvarar ca . Härigenom åstadkommes sänkt inkomstskatt, styrning mot ett nytt energisystem och en finanspolitisk åtstramning. Enligt vår mening måste behovet att finansiera regeringens marginalskattesänkning slutligt bedömas när man kan se vilka konkreta effekter som uppstår av bl.a. skatteomläggningen. Om t.ex. löner och priser fortsätter att stiga snabbare än i omvärlden kan en ytterligare finansiering av skattereformen bli nödvändig. Våra förslag innebär sänkt skattetryck. En skattesänkning, så som den vi förordar, kan enbart ske om andra aktörer i ekonomin agerar så att det skapas utrymme för skattesänkning. Viktiga faktorer i detta sammanhang är måttliga pris- och löneökningar samt ett ökat hushållssparande. förslag om personliga investeringskonton skulle direkt innebära en betydande sänkt skatt. En långsiktig skattesänkningspolitik medför, om den sker med rätt fördelningspolitiska och miljöpolitiska ambitioner, möjligheter till en långsiktigt uthållig tillväxt i ekonomin, utöver vad som framgår av försörjningsbalansen i proposition 1988/89:47. Den fortsatta skatteomläggningen prövas i särskilda skatteutredningar. anser det vara en viktig målsättning att genomföra skatteomläggningar med ungefär samma inriktning som den vi förordar . Det innebär fortsatta marginalskattesänkningar kombinerade med fördelningspolitiska skatteåtgärder. De fördelningspolitiska insatserna bör enligt vår mening vara bl.a. kraftigt förstärkt skatteutjämning och differentiering av momsen i form av sänkt skatt på vardagsmat. Den otillräckliga grundpensionen för ålderspensionärer har medfört ett behov av särskilda skatteregler för denna grupp. Avtrappningen av det extra skatteavdraget i förhållande till pensionens och andra inkomsters storlek, samt i kombination med avtrappningen av bidrag - främst KBT - innebär att ingen annan grupp har så höga marginaleffekter som folkpensionärer med genomsnittlig eller låg pension. I vissa inkomstlägen är marginaleffekten . Eventuell avkastning på kapital kan för denna pensionärsgrupp ge en marginaleffekt . Den enskilde förlorar inte bara hela avkastningen utan lika mycket därutöver. har i motioner och reservationer i (SkU 1987/88:25 resp. 19) påtalat de orimliga förhållandena vad gäller marginaleffekter för personer med låg pension. Vi anser det vara nödvändigt, för att långsiktigt kunna lösa denna fråga på ett bra sätt, att avsevärt höja grundpensionen så att alla folkpensionärer kan ha en skälig levnadsstandard med tillämpning av åtminstone i huvudsak den ordinarie skatteskalan. Sittande skatteutredningar bör arbeta med detta syfte. Vi ser propositionens förslag, att inte längre räkna effekterna av en extrainkomst vid beräkningen av KBT, som ett steg åt rätt håll. Genom denna åtgärd blir KBT en generell del i ett grundtrygghetssystem. Går man vidare på denna väg och samordnar de olika förmånssystemen för pensionärer skapas ett mera heltäckande grundtrygghetssystem. Detta tillhör det område som bör prövas inom ramen för pensionsberedningens arbete. Förslaget att extra arbetsinkomst inte skall påverka KBT syftar till att möjliggöra för pensionärer att göra insatser i arbetslivet. Vi tillstyrker detta förslag, men anser att det bör utvidgas till att gälla även inkomster av jordbruk eller rörelse. Även pensionärer som är småföretagare bör stimuleras att i viss utsträckning fortsätta sin verksamhet efter uppnådd pensionsålder. Många pensionärer önskar ta itu med nya uppgifter, t.ex. av servicekaraktär, eller fortsätta en yrkesbana i egen regi. Deras roll blir egenföretagarens i skattesammanhang. I kombination med vårt förslag om skattereduktion kan acceptera de förändringar av avtrappningsregeln som föreslås i propositionen, annars inte. De nya reglerna i inkomstskiktet strax ger fortfarande betydande marginaleffekter. Motivet för denna ståndpunkt är att med en särskild skattereduktion på /år för alla skattebetalare förändras helheten. arbete mot orimliga marginaleffekter för de med låg pension med visst kapital, t.ex. efter en avyttrad fastighet, börjar ge resultat. Det är värdefullt att kritiken lett till att regeringen lägger förslag som begränsar marginaleffekterna för denna grupp. kommer dock betydande marginaleffekter i vissa situationer att kvarstå eftersom både det extra avdraget och KBT minskas på grund av besparingarna. Dessa effekter bör elimineras. Som bl.a. framhölls i reservation nr 19 SkU 1987/88:25 innebär de nya reglerna i familjerätten ytterligare skäl att helt eliminera förmögenhetens inverkan på det extra avdraget. var starkt kritiskt när preliminärskatteuttaget för företagare höjdes till . Enligt vår mening vore det en rimligare ordning att utgå från föregående års taxering. Någon inkomstökning på för småföretagargruppen som helhet finns inte. Vi kan nu konstatera att regeringen tar ett rejält steg åt vårt håll. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar införa en skattereduktion om . till alla skattebetalare i enlighet med det i motionen anförda, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande finansieringen av skatteförslaget, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om inriktning och målsättning för det fortsatta reformarbetet på skattepolitikens område, 4. att beträffande beskattningen av pensionärer som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en avsevärt höjd grundpension, 5. att beslutar att godta regeringens förslag om ändrade avtrappningsregler för pensionärer under förutsättning av en skattereduktion på , 6. att beslutar att - förutom arbetsinkomst - även inkomst av jordbruk och rörelse skall undantas från att reducera KBT för folkpensionärer, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att helt slopa beaktande av förmögenhet vid avtrappning av det extra avdraget för pensionärer. () () () () () () () () () () () ()