mot · GB02U7 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:U7 [ög* av m. fl. (m) ^' med anledning av prop. 1987/88:66 om och Mot. den västeuropeiska integrationen j^87/88 Att ge en fast plats i det framväxande Europasamarbetet är en av de allra viktigaste uppgifter regering och riksdag står inför . Sedan EG under 1970- och början av 1980-talen utvidgats till att omfatta så gott som hela , har EG-staterna fattat beslut om en rad program för att fördjupa och bygga ut sitt samarbete till början eller mitten av . Därmed förändras förutsättningarna för EG- och Europapolitik. Fördjupas inte vårt deltagande i EG-samarbetet i minst samma takt som detta samarbete utvecklas, kommer nya barriärer att resas mellan och . Då äventyras svensk samhälls- och välfärdsutveckling. Valet för står mellan att söka åstadkomma ett så fullvärdigt deltagande i det västeuropeiska integrationsarbetet som möjligt, eller att acceptera en status som en stagnerande andra- eller tredjerangsnation. I ett längre perspektiv är det västeuropeiska samarbetet ett steg på vägen mot ett Europasamarbete som omfattar hela . Moderata samlingspartiet är den västeuropeiska visionens främsta företrädare i . Vi vill verka för att det svenska samhället blir i bästa mening Europatillvänt. Vi måste själva ta initiativ och aktivt påverka den västeuropeiska integrationens beslutsprocess. Då kommer våra önskemål att mötas med ökad respekt och hänsyn. Samarbete med andra innebär en vilja till öppenhet och mångfald. Deltagande i en större europeisk gemenskap är för naturligt eftersom vi har vårt kulturella, historiska och sociala arv gemensamt med det övriga . 2 Riktlinjer för deltagande i det västeuropeiska samarbetet skall delta i strävandena att skapa en västeuropeisk gemensam marknad, omfattande samtliga 18 länder i EFTA och EG och präglad av fri rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital och med minsta möjliga gränskontroll mellan nationerna. 1 1987188.3 sami. Rättelse: S.2 rad 2 står: neutraliseringspolitik. Rättat till: neutralitetspolitik bör tillvarata alla möjligheter som finns att med bibehållen Mot. neutralitetspolitik utvidga och fördjupa deltagandet i EG-samarbetet. anslutningsformer bör i förväg uteslutas. Målet för arbetet skall framför allt vara att inom den västeuropeiska marknaden säkerställa likvärdiga villkor för svenska företag - såväl varu- som tjänsteproducenter - i jämförelse med företagen i övriga delar av , säkerställa likvärdiga villkor för invånare i fråga om rätten till gränsöverskridande resor, bosättning, anställning och etablering samt studier och utbildning. Detta innebär bl. a. att regeringen bör eftersträva en tullunion mellan EFTA-länderna och EG, samt, intill så har skett, en sådan harmonisering av tullagstiftning och tullsatser att ursprungskontrollen kan förenklas eller göras onödig, en sammanläggning av den nordiska gemensamma arbetsmarknaden med EG:s gemensamma arbetsmarknad, en sammanläggning av det nordiska passfrihetsområdet med EG:s kommande passfrihetsområde, en svensk anknytning till EMS (), en skyndsam avveckling av den svenska valutaregleringen, ett vidgat samarbete med EG i fråga om forskning och utveckling och likvärdiga villkor för svenska företag vid deltagande i EG:s FoU-program och projekt, ett samarbete med EG på utbildningsområdet inklusive ett fullvärdigt deltagande i ERASMUS- och COMETT-programmen. I samarbetet med EG och EFTA-länderna bör regeringen bl. a. medverka för en tillväxt och ökad sysselsättning, samt ett förbättrat skydd för människors liv, hälsa och sociala trygghet, arbetsmiljön och den yttre miljön. Strävandena att säkra deltagande i den västeuropeiska gemensamma marknaden kan uppnås genom multilaterala överenskommelser mellan EFTA-länderna och EG, särskilt i frågor där det ligger i EFTA:s och EG:s samfällda intresse att åstadkomma gemensamma lösningar, bilaterala, formella eller informella överenskommelser mellan och EG, speciellt i frågor som är av specifikt svenskt intresse, en autonom anpassning av svenska lagar och föreskrifter till EG:s eller andra västeuropeiska rättsnormer, i syfte att undanröja diskriminiering och uppnå en västeuropeisk enhetlighet. stärka och bredda det nordiska samarbetet, i synnerhet i syfte att underlätta de nordiska ländernas deltagande i en västeuropeisk gemensam marknad, stärka och bredda samarbetet inom EFTA och bl. a. förbättra kapacitet när det gäller att samordna och förbereda kontakterna med EG, arbeta för ett nära och gott samarbete med på olika områden och med regeringsorganen i EG:s huvudstäder, i erforderlig utsträckning främja kontakter mellan svenska organisationer, Mot. folkrörelser och enskilda sammanslutningar och motsvarande för EG U7 initiera en bred informationsverksamhet inom om det västeuropeiska integrationsarbetet, arbeta för att ett för de Europeiska Gemenskaperna öppnas i . vara beredd att framlägga förslag om svenska bidrag till t. ex. , forskningsprogram och utbildningsprogram i den mån så blir erforderligt, förstärka den interna samordningen inom i fråga om Europasamarbetet under ledning av en särskild statssekreterare, införa ett system, som innebär att alla lagförslag, som föreläggs , förses med en utredning om i vad mån de skiljer sig från västeuropeisk lagstiftning och praxis samt skälen härtill och säkerställer, att alla förordningar och av myndighet utfärdade föreskrifter inte i onödan avviker från västeuropeiska gemensamma marknadens genomförande. 3 En värld i frihet En värld i frihet kan endast byggas av fria människor i samverkan. Välfärden når endast till de länder där frihetens, demokratins och rättsstatens principer rotats, där idéer får röra sig fritt, och där människor får söka efter nya möjligheter och kan samverka med andra inom och utanför landets gränser. blåser frihetens vindar över världen. Det senaste årtiondet har många nya demokratier sett dagens ljus. Frihetens idéer har fått viktiga uttolkare i , och det finns exempel på totalitära regimer som öppnar upp delar av sina slutna samhällen och genomför liberaliseringar, främst på det ekonomiska området. Två viktiga utvecklingstendenser, som är betydelsefulla bärare av frihetens budskap, kommer att påverka vårt land starkt . Den första är den tilltagande internationaliseringen som sker dels genom den explosionsartade tekniska utvecklingen och den gradvisa övergången till det s. k. kunskaps- och informationssamhället, dels genom västvärldens dynamiska ekonomiska frigörelseprocess. Den andra är den pågående västeuropeiska integrationen, som syftar till att i samarbete mellan folken skapa ett starkare med ökad tillväxt och sysselsättning och med högre livskvalitet och ökad rörelsefrihet för de enskilda människorna - ett medborgarnas . måste aktivt följa med på dessa två viktiga framtidsvägar. är ett litet land - men har dock aldrig varit ett isolerat land. Vår kultur, teknik och ekonomi är intimt knutna till utvecklingen och strömningarna i vår omvärld. Det är i samspel med omvärlden som vårt land utvecklats politiskt, socialt, kulturellt och ekonomiskt. måste vi vara ännu mera öppna för impulser utifrån - det är en Mot. förutsättning för utvecklingen av både vårt andliga och vårt ekonomiska U7 Vårt lands traditionella rättsmedvetande och frihetskänsla har kombinerats med den fria ekonomins idéer. Som få andra har vi haft förutsättningar att bygga ett fritt samhälle. stora naturtillgångar och det faktum att vi stått vid sidan av de krig som under några decennier ödelagt stora delar av har verksamt bidragit till vår gynnsamma position. En internationellt sett framstående exportindustri har byggt upp vårt materiella välstånd. Detta hade inte varit möjligt utan tillgång till de marknader där produkterna kunde avsättas. Det industriella utbytet med har utgjort vårt välfärdssamhälles grund. Tillgång till den västeuropeiska marknaden på konkurrensmässiga villkor kommer under överskådlig framtid att vara avgörande för utvecklingen av vårt lands välfärd. Den ökande internationaliseringen innebär att svensk industri också måste konkurrera med nya, framgångsrika industriländer. Det är i samverkan med andra länder i vår del av världen som vi har förutsättningar att hävda oss och framgångsrikt delta i den globala utvecklingsprocessen, där de nya teknologiska tillämpningarna öppnar möjligheter till ekonomiska framsteg och en helt ny individuell frihet. Nyckeln till framtiden finns i . Det är gemensamt som måste möta morgondagens utmaning. De länder som vill vara med och forma framtiden måste också aktivt delta i förändringsprocessen. De nya möjligheterna måste utnyttjas. Att stå vid sidan av, att enbart reagera genom anpassning i efterhand, är att gradvis försätta oss i en situation där vi själva i allt mindre utsträckning kan påverka vårt välstånd och hävda vårt oberoende. I den pågående globala förändringen är orörlighet liktydigt med att stiga bakåt. Att gå den europeiska vägen innebär inte att vi ger avkall på vitala svenska intressen. Tvärtom innebär det en bibehållen och förnyad styrka att bevara vårt välstånd, göra vår röst hörd och att mötas med respekt i det europeiska samarbetet. 5 Det nya och Europatanken Det som är vårt är hela . kulturarv och historia är gemensam. Den järnridå som fysiskt delar i två delar är ett monument över en historisk tragedi. I framtidens däremot kommer inga murar att vara tillräckligt höga för att hindra frihetens idéer och utbytet mellan fria människor i samverkan. Drömmen om det nya, enade bygger på bittra erfarenheter från sekler av strider mellan europeiska nationer. Den bygger på det gemensamma europeiska kulturarvets kraft och på medvetenheten om att våra kulturella, politiska och sociala idéer har påverkat och format hela den fria världen. Om de europeiska länderna samverkar på frihetens och demokratins Mot. grund skulle vi inte se fler krig mellan länder. Om mänskliga fri- och U7 rättigheter skulle respekteras fullt ut i skulle det inte finnas människor som förföljs i sitt eget land. Det västeuropeiska samarbetet är därmed ett steg på vägen mot ett Europasamarbete som omfattar alla. Det är en avgörande målsättning som regeringen i propositionen nämner få ord om. Det är med utgångspunkt i den europeiska, kulturella, politiska och sociala gemenskapen vi européer kan forma framtidens samhälle. institutioner är viktiga för att hålla det demokratiska arvet levande. med sina 21 medlemsstater är en moralisk kraft som genom sin tillkomst efter manifesterade gemensamma vilja att hålla detta arv levande. och har betydelse för varje medborgare i medlemsstater. EFTA och de Europeiska Gemenskaperna (EG) med knyter fastare samman. bör delta i den integrationen på så många nivåer som möjligt. Men det är inte bara genom de formella förbindelserna vi kan vinna . Informella kontakter, såväl i Väst- som i , spelar en stor roll. Genom de informella kontakterna kan vi sprida frihetens idéer också till . Den intellektuella kraft som börjat spira där är ett arv från hela idéer. Det är till och med så att vi bakom järnridån hittar några av de allra starkaste intellektuella försvararna för det fria samhället. Genom att ge dem stöd, uppmärksamhet och spridning bidrar vi till att bygga en bro mellan det öppna och slutna . Även formella kontakter och överläggningar med de central- och östeuropeiska länderna är naturligtvis betydelsefulla. Helsingforsöverenskommelsen och de förhandlingar som sker inom ramen för ESK-processen bidrar till att hålla hoppet levande för människorna i det slutna . 6 De europeiska gemenskapernas utveckling , som undertecknades 1957, om upprättandet av den Europeiska Gemenskapen siktade i första hand till skapandet av en gemensam marknad för medlemsländerna. Redan i detta fanns en ambition om att förverkliga de fyra så kallade friheterna: Fritt utbyte inom serviceområdet. Fri rörelse för personer. Dessutom avsåg man skapa likartade konkurrensförhållanden inom Gemenskapen. Inom ramen för en tullunion avvecklades alla interna tullar och en stor del av de kvantitativa restriktionerna i varuutbudet mellan de ursprungliga sex medlemsländerna. Successivt kom samarbetet att utvidgas till flera områden, bl. a. genom tillkomsten av den gemensamma jordbrukspolitiken. 1973 utvidgades EG genom att , och Mot. 1981 blev medlem och ingår även och U7 Integrationssträvandena gick långsamt. förändrades stämningen bland politiker inom . Den vitbok som medlemsländerna antagit, för att genomföra en gemensam inre marknad utan hindrande gränser där varor, tjänster, människor och kapital kan röra sig fritt, för emellertid EG:s utveckling in i en ny, dynamisk fas. Single European Act - enhetsakten - innebär att ändras i syfte bl. a. att stadfästa avsikten att fullborda den gemensamma marknaden . Möjlighet har införts för att fatta beslut med kvalificerad majoritet, en förändring som gör det möjligt att öka takten i harmoniseringsarbetet. Beslut om förändringar av grunderna för EG-samarbetet kräver dock enighet. Enhetsakten anger också att samarbetet skall utvidgas till områden som inte varit nämnda i , som forskning och teknisk utveckling samt skyddet av såväl den yttre miljön som arbetsmiljön. Det införs bestämmelser om ett vidgat ekonomiskt politiskt samarbete och ett antal föreskrifter om det politiska samarbetet. Likaså formaliseras EG:s roll inom områden som socialpolitik och regionalpolitik. För att kunna genomföra denna inre marknad måste alla länder vara beredda att, för att uppnå det gemensamma målet, göra avkall på nationella särintressen. samordnar det omfattande arbetet med att harmonisera lagar och bestämmelser i medlemsländerna. Det europeiska monetära systemet (EMS) omfattar inte samtliga medlemsländer. anser att alla medlemsländer skall ingå i samarbetet, som alla kapitalrörelser blir fullständigt fria. Fullbordandet av EG:s gemensamma marknad och skapandet av en enhetlig västeuropeisk stormarknad är inte ett självändamål. Den inre marknaden utan interna gränser skall utgöra basen för en dynamisk ekonomisk utveckling. Inom EG:s yttre gränser får företagen en hemmamarknad med 320 miljoner människor. Då förbättras konkurrenssituationen gentemot och . Ett viktigt inslag i samarbetet inom EG är de gemensamma satsningarna inom forskning och teknisk utveckling. Det uttalade målet är att skapa en gemensam teknologisk bas som skall ge europeiska företag möjlighet att framgångsrikt arbeta inom det högteknologiska området. Samarbetet inom skall leda till ökad tillväxt och sysselsättning och därmed en högre levnadsstandard, ökad livskvalitet och större valfrihet för de enskilda individerna. Framtidens är medborgarnas . Förverkligandet av EG:s planer kommer att förändra vardagen för alla medborgare i EG:s länder. Möjligheterna till ett varierat och innehållsrikt liv kommer att öka. Varje medborgare kommer att kunna röra sig fritt över gränserna, U7 utrustad med ett Europapass. Ungdomarna får sina examina godkända över hela EG och kan studera vid vilket universitet som helst. Arbets- och bosättningsmöjligheterna liksom rätten att bedriva yrkesverksamhet och starta företag blir fria över hela . EG:s strävan går ut på att invånarna i skall uppleva hela som sitt hemland. Speciella EG-medborgerliga rättigheter skall inrättas, resandetrafiken underlättas med passunion utan gränskontroller och bättre hälsooch levnadsvillkor skapas. Då skapandet av ett medborgarnas fullt ut är genomfört blir det möjligt för en EG-europé uppvuxen i att arbeta i , studera i , ta med sin familj och flytta till eller starta ett företag i . Alla får tillträde till mångfaldens . Förverkligandet av ett medborgarnas innebär att de redan starka europeiska banden blir än starkare. I medborgarnas får de nya européerna en helt ny möjlighet att finna sin gemensamma kultur, sitt gemensamma arv och öka den ömsesidiga förståelsen. Inga mer krig skall blossa upp mellan . Det är allvarligt att regeringen i sin proposition nästan helt förbigår EG:s mål med ett medborgarnas . Regeringen anför att EG är inriktad på att som ett led i arbetet på att skapa ett 'medborgarnas vidta ett antal åtgärder som gör att enskilda människor blir delaktiga i integrationen. Så vill man t. ex. göra det lättare för personer att röra sig över gränserna och införa ett EG-pass. Det är inte enbart en fråga om att införa ett EG-pass eller att till en del göra enskilda människor delaktiga i integrationen. Målen är som vi beskrivit betydligt vidare och mer ambitiösa än så. Regeringen väljer att bortse ifrån de betydliga nackdelar som kommer att drabba enskilda svenska medborgare om kommer att stå utanför skapandet av ett medborgarnas . Av regeringens beskrivning får man lätt intrycket att det enbart är våra institutioner, organisationer, myndigheter och universitet som kommer att drabbas av ett utanförskap - en bedömning som är avslöjande nog vad gäller regeringens korporativa syn på samhället, och en nedvärdering av den enskilda individen. Det är av stor vikt att våra svenska medborgare kommer att tillhöra morgondagens européer. Regeringen bör därför omgående presentera konkreta förslag för att uppfylla denna målsättning. 8 och svenska företag behöver behöver mera än vad behöver oss. Det är verkligheten för ett litet land som vårt. Det ankommer därför på oss själva att se till att vi får det inflytande vi önskar över den europeiska utvecklingen. Vi får det inflytande vi förtjänar, varken mer eller mindre. Medvetenheten ökar om Europasamarbetets växande betydelse för vårt land. Regeringen konstaterar i proposition 1987/88:66, att "för vår ekono miska styrka och för vår ekonomiska välfärd är det av avgörande betydelse Mot. att fortsatt kan medverka i den västeuropeiska integrationen. liksom övriga EFTA-länder, ställs nu inför frågan om vi som icke-medlemmar i skall få ta del i EG:s strävan att skapa en enhetlig gränslös marknad. Det frihandelsavtal som fungerat väl sedan undertecknandet 1972 är otillräckligt då det europeiska integrationsarbetet nu går in i en ny, mer dynamisk fas. Det nuvarande frihandelsavtalet kommer att omfatta en allt mindre del av det för oss i och i övrigt så viktiga samarbetet. För del är det ett ekonomiskt livsvillkor att inte ställas utanför den nya västeuropeiska stormarknaden. av vår export går till EG och av vår import kommer därifrån. Man bör i detta sammanhang komma ihåg att den inomeuropeiska frihandeln kan bli särskilt viktig för i tider av växande protektionism i världshandeln. Det räcker emellertid inte med att svensk export får möjlighet att konkurrera på likvärdiga villkor på EG:s gemensamma marknad och inom en eventuell västeuropeisk stormarknad genom att alla direkta och indirekta hinder mot handeln slopas. Utvecklingen i EG går väsentligt djupare till sina verkningar än till ren påverkan av handeln med varor och tjänster. Genom att skapa förutsättningar för en gemensam europeisk kapitalmarknad, ett intensifierat FoU-samarbete samt omfattande insatser för en förbättrad utbildning i förening med en integrerad arbetsmarknad får EG:s vitboksprogram långtgående effekter också på omfattningen av kapital- och kunskapsbildningen. På lång sikt får detta verkningar på den konkurrensutsatta svenska industrins struktur och på resursbildningen, som sannolikt är minst lika viktig som själva frihandeln. Detta sammanhänger delvis med att, som en nyligen publicerad undersökning visar, exporten från den FoU-intensiva och kunskapsintensiva industrin utvecklats betydligt sämre än från övrig svensk industri. är, enigt , det land som får sämst utbyte av sina FoU-insatser. Riskerna för att och svenska företag utestängs eller utsätts för diskriminering på de här nämnda områdena måste bedömas som relativt stora. Det är därför av utomordentlig vikt att regeringen sörjer för att företagen i fråga om teknologisk utveckling, finansiering och tillgången på utbildad personal kommer på jämställd fot med industrin inom EG. Det är därför beklagligt att regeringen i sin proposition inte konkretiserat hur de svenska företagens problem i dessa hänseenden skall kunna lösas. Regeringen har över huvud taget inte tillräckligt beaktat de långsiktiga dynamiska aspekterna av den västeuropeiska integrationen. EG:s vitboksprogram skall genomföras stegvis . Industriföretagen i kommer emellertid att agera redan nu för att tillförsäkra sig marknader och inrätta sig för de nya förhållanden som kommer att råda på den expanderande gemensamma marknaden. För svenska företag råder däremot stor osäkerhet om vilka förhållanden som kommer att gälla för dem på EG:s marknad vid ingång. Detta kan tvinga flera större och medelstora företag att börja omlokalisera delar av sin verksamhet till EG. Regeringens proposition har dessvärre inte gjort tillräckligt för att skingra denna osäkerhet. Här redovisade överväganden torde ha bidragit til! att man från svenskt Mot. industrihåll börjat framföra önskemål om att skall söka fullt fJ7 9 Det nordiska samarbetet En bärande tanke i det nordiska samarbetet är erkännandet av de nordiska ländernas gemensamma historiska och kulturella bakgrund. Banden mellan de nordiska länderna har vuxit sig allt starkare. är ett av de nordiska länderna - - medlem i EG medan de övriga länderna samarbetar inom ramen för EFTA. Av tradition finns det en långtgående samverkan såväl mellan de nordiska länderna som mellan industri och företag i . Tillkomsten av , och senare även , har intensifierat och stärkt det redan tidigare utvecklade samarbetet mellan de nordiska ländernas parlament och regeringar. Allt fler företag ser hela som sin hemmamarknad. Det nordiska samarbetet är i ett globalt perspektiv i många avseenden unikt. Den gemensamma arbetsmarknaden, passfriheten och det förhållandet att de nordiska ländernas medborgare har sociala rättigheter i hela är betydelsefulla framsteg. På andra områden har dock varken takten i samarbetet varit hög eller framgångarna i arbetet särskilt påfallande . Det kulturella samarbetet har syftat till att öka den ömsesidiga förståelsen mellan de nordiska ländernas folk. Mot den bakgrunden är det olyckligt att den nordiska kultur- och massmediapolitikens största symbolprojekt, Nordsat och sedermera Tele-X, inte har förverkligats med bibehållande av de från början högt ställda målen. Den pågående västeuropeiska integrationen kräver dock en ökad målmedvetenhet i det nordiska samarbetet. De nordiska länderna måste så långt det är möjligt samverka i sin inställning gentemot EG. En samverkan med och kommer att vara mer naturlig än en samverkan inom en EFTA-krets där det finns betydande skillnader i europeisk ambition. Om , eller ställer sig utanför arbetet med den inre, gränslösa marknaden kan EG:s yttre gräns komma att gå tvärs genom . Sker detta hotas den gemensamma nordiska arbetsmarknaden och passunionen. Ambitionerna måste i stället vara att samordna våra uppnådda nordiska framgångar med den inre marknadens målsättningar. I denna strävan spelar naturligtvis , som EG-medlem, en viktig roll. Grunden för de nordiska ländernas internationella inriktning är en avancerad exportindustri med hög produktivitet. Det är nödvändigt att de nordiska ländernas kostnadsutveckling inte överstiger våra viktigaste konkurrentländers. Det är därför av avgörande vikt att man i det nordiska samarbetet uppmärksammar de konsekvenser den nordiska högskattepolitiken kan få för de nordiska ländernas ekonomier, inte minst mot bakgrund av den nu pågående västeuropeiska integrationen och det faktum att många av våra viktiga konkurrentländer sänker sina skattekvoter. deltagande i det nordiska samarbetet är på samma sätt som EFTA-samarbetet en av vägarna till . Men det är inget fullständigt 1 * 1987188.3sami. Det gäller inte eller , inte heller och Mot. utan vårt i . De nordiska länderna och EFTA- U7 länderna är delar av . Den samhörigheten måste stärkas. 10 och det framtida Europasamarbetet Samarbetet med andra innebär en vilja till öppenhet och mångfald. Deltagandet i en större europeisk gemenskap är för naturligt eftersom vi har vårt kulturella, historiska och sociala arv gemensamt med det övriga .