ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Fi15 · 1988-11-16 00:00:00 — av () med anledning av prop. 1988/89:47 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. I bilaga 4 () till proposition 1988/89:47 föreslås vissa åtgärder för att öka tillgången på byggresurser för nyproduktion av bostäder. Bl.a. föreslås att det direkta räntestödet för sådan ombyggnad som genomförs med stöd av statligt bostadslån halveras. De ändrade villkoren för räntebidrag föreslås i propositionen tillämpas för ombyggnader för vilka preliminärt beslut om bostadslån lämnas efter , vilket är den dag propositionen förelädes . Vissa specifika undantag från den föreslagna ikraftträdandebestämmelsen föreslås i propositionen. Dessa undantag är enligt min mening inte tillräckliga. Även om motivet bakom regeringens förslag är att snabbt omfördela resurserna från ombyggande till nybyggande av bostäder finns anledning att ändra ikraftträdandebestämmelsen så att nuvarande räntebidragsregler för ombyggnad av bostäder skall gälla även för låneansökningar som hade registrerats hos det kommunala förmedlingsorganet men där preliminärt lånebeslut då ännu inte fattats. En så utformad regel skulle innebära att vissa långt framskridna ombyggnadsärenden skulle få de finansieringsförutsättningar som varit avsikten när projektet planerades. En regel som den nu förordade skulle därmed innebära att större rättvisa skapades mellan olika projekt. Det kan nämligen anses vara mer eller mindre en tillfällighet om ett ärende hunnit behandlas av det kommunala förmedlingsorganet och om preliminärt lånebeslut kommit att fattas av länsbostadsnämnden. Avgörande kan inte sällan vara arbetsbelastningen hos förmedlingsorganet och nämnden. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen förordats om övergångsbestämmelsens utformning i vad gäller räntebidragen vid ombyggnad av bostäder. 1 * 1988/89.
mot · GC02Fi17 · 1988-11-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fil7 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1988/89:47 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Samhället står inför en stor utmaning när det gäller omsorgen om äldre och handikappade. För att kommunerna skall kunna fullfölja sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt, är det viktigt att de statliga styrinstrumenten är stabila och långsiktiga. Detta gäller inte minst det bostadsfinansiella stödet. I propositionen Äldreomsorgen inför 90-talet" betonas gång på gång vikten av en bra boendestandard. För att uppnå de välfärdspolitiska mål som tidigare angett, framhålls i propositionen att en samordning måste ske mellan bostadspolitiska och socialpolitiska åtgärder. har framhållit vikten av valfrihet i boendet. Vi har i det sammanhanget varit pådrivande för en välbehövlig satsning på ålderdomshemmen. Orsaken härtill är att denna boendeform väl överensstämmer med äldre människors förväntningar och krav vad gäller en samordnad service av boende, omsorg och vård. Efter många turer och, inte minst, med stöd av ett starkt opinionskrav, har det genom riksdagsbeslut blivit möjligt att erhålla statliga lån för ombyggnad och nybyggnad av ålderdomshem. Genom detta beslut togs ett viktigt steg för att förbättra boendestandarden också för den grupp äldre som efterfrågar mer omsorg än de anser sig kunna få i den ursprungliga bostaden. Många kommuner ligger nu långt framme i sin planering vad gäller ombyggnad och upprustning av både , pensionärslägenheter och ålderdomshem. Det förslag som läggs fram i propositionen, och som innebär en halvering av räntestödet till ombyggnader med statliga bostadslån, innebär emellertid ett kraftigt streck i räkningen. Kostnadsökningarna blir i flera fall så stora att programmen inte kan fullföljas. Det måste alltså konstateras att intentionerna som finns i propositionen om äldreomsorg vad gäller förbättrad boendestandard i hög grad motverkas genom det nu framlagda förslaget. Enligt vår mening måste avvisa regeringens förslag i denna del. Med stöd av det anförda hemställs att avslår regeringens förslag om nya regler för ombyggnadslån. () () () () 1988/89 Fil7
mot · GC02Fi19 · 1988-11-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fil9 (s) med anledning av prop. 1988/89:47 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. I regeringens proposition 1988/89:47 föreslås omfattande åtgärder för att komma till rätta med prisutvecklingen på byggmarknaden. En nedkylning av byggmarknaden är nödvändig för att undvika bostadssocialt oacceptabla effekter. Den i propositionen föreslagna höjningen av den garanterade räntan för ombyggnadsobjekt är dock så drastisk att den torde innebära ett totalstopp för ombyggnader. Detta är av flera skäl olämpligt. Bortfallet av arbetstillfällen kommer att bli betydande. Den långsiktiga inriktningen av äldreomsorgen bygger i stor utsträckning på sjukvård i hemmet, vilket förutsätter omfattande tillgänglighetsskapande åtgärder i bostadsbeståndet. finns många äldreboendeinstitutioner som ej fyller kraven på god bostadsstandard. Med de föreslagna åtgärderna kommer en modernisering av dessa att försvåras avsevärt. Därför är det vår mening att denna bostadskategori helt bör undantas ifrån förslaget. I landsting har den nya inriktningen redan haft genomslag i sjukvårdens dimensionering. Planeringsförutsättningarna blir radikalt förändrade. Mot denna bakgrund är det vår uppfattning att borde ha fått ett bättre underlag för bedömning av förslagets sysselsättningseffekter och konsekvenser. Under alla omständigheter måste, enligt vår mening, tillämpningen göras mera flexibel genom att regeringen ges möjlighet att göra regionvisa bedömningar av förslagets effekter. Dessutom kan en kvotering av antalet ROT-projekt övervägas. På så sätt ges regeringen möjlighet att nå de eftersträvade effekterna utan att riskera de sociala och sysselsättningspolitiska målen. I regeringsförslaget görs avgränsningar genom att projekt som har preliminärbeslut får bibehålla den gamla räntesatsen. Här finns en risk för besvärliga och för privatekonomin allvarliga gränsfall. Ett exempel kan vara att en villaägare genom underhandskontakter försäkrat sig om att hans kommande ansökan blir bifallen, och utifrån detta har gjort upphandlingar som inte går att annullera. Kan underhandskontakterna och upphandlingen verifieras är det orimligt att den högre räntesatsen tillämpas. Det är till och med orimligt att de som köpt ett äldre hus och i sin kalkyl räknat med gällande ränta inte får en respittid. Det torde ankomma på utskottet att överväga en lämplig tidsfrist. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att bemyndigar regeringen att göra de kvoteringar samt sociala och regionala bedömningar som i motionen anförts, 2. att beslutar att ombyggnader av äldreboendet helt undantas ifrån höjningen av den garanterade räntan, 3. att hos regeringen begär att övergångsbestämmelserna utformas med beaktande av de i motionen framförda synpunkterna. () ()
mot · GC02Fi2 · 1988-11-14 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Fi2 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:27 om höjning av kapitalinsats i () har - trots alla uttalade vällovliga avsikter - skuldbörda till i-länderna ökat så att den uppgår till US $ 3 000 miljarder - dvs. 3 000 000 000 000. Det finns inga tecken som tyder på att den uppåtgående kurvan vänder och vi vet att de fattiga människorna blir allt fattigare och att antalet också successivt växer. gäller det att kunna inse att tillämpade metoder inte fungerar för att minska svälten och fattigdomen i världen. Med anledning av den föreliggande propositionen vill därför de gröna poängtera vikten av att aktuella uppmärksamhet på miljöfrågorna med hjälp av sakkunnigt folk som anställts för korrigering av inriktningen av biståndet verkligen kommer till användning på ett sätt som hjälper de fattigaste och minst bemedlade människorna i världen. Därför är det viktigt att se till att nationellt bistånd inte fastnar på vägen hos grupper inom landet som redan har vad de behöver, utan att hjälpen verkligen går till att trygga basbehov, mat, kläder, bostäder och utbildning - och att dessa kan av både nu och för en framtid. De skulder som tynger och som ofta direkt eller indirekt tvingar till nedskärningar på just de områden som egentligen borde stärkas för att hjälpa de fattigaste: bostäder, matsubventioner, kläder och undervisning, är ett effektivt hinder för om man verkligen vill stärka försörjningsmöjligheterna för dessa människor . Att skriva ner dessa delvis gör inte saken bättre, det förlänger bara plågan och nedskärningar på angelägna områden bara fortsätter. är det de redan fattiga och maktlösa som drabbas. Därför är det angeläget att dessa skulder skrivs av till . Anser man sig inte beredd att göra detta borde åtminstone kunna kräva att dessa lån görs amorteringsfria i säg, , för att hjälpa landet att skapa reformer som på lång sikt kan stärka den egna självtilliten. Höjningen av kapitalinsats i bör därför villkoras. Lånen skall komma de fattiga länderna till del. - Givna lån skall vara amorteringsfria i 25 -. - Lånen/bidragen skall gå till ekologiskt riktiga projekt som utnyttjar resurseffektiv teknik och tryggar försörjningen av basbehov på lång sikt, mat, kläder, bostäder och utbildning. - Styrningen av medlen skall ske på sådant sätt att de verkligen når de Mot. 1988/89 fattiga befolkningsgrupperna, och inte fastnar på vägen t.ex. genom Fi2 kooperativ, stormöten i byarna o.d. och med eventuell hjälp från ideella grupper i . Även de befintliga lånen bör göras amorteringsfria . Vi vill att alla beslutsfattare i ärenden av detta slag har detta i minnet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lånevillkor och inriktning av 2. att under förutsättning att yrkande 1 inte bifalles av avslår proposition 1988/89:27. Per () () () ()
mot · GC02Fi22 · 1988-11-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi22 av () med anledning av prop. 1988/89:47 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. 1988/89:47 bil. 3 föreslår departementschefen att ett s.k. merkostnadsbidrag å . Det generella bidraget skall stimulera arbetslösa att flytta för att ta arbete på en annan ort där lediga arbeten finns. Bidragen skall emellertid inte få ges om det gäller flyttning till arbeten i , och kommuner. I propositionen framhålles att arbetskraftsutbudet måste tas till vara för att undvika flaskhalsar i produktionen, vilket begränsar tillväxten och därmed sysselsättningen även för de yrkeskategorier som det inte råder brist på. Man understryker att industrins behov av arbetskraft bör tillgodoses. Även vårdsektionens behov måste beaktas. I det län som bl.a. undantas - - är behovet av vårdpersonal f.n. mycket stort. Behovet uppgår nu till 3 000 och antalet sökande är så litet som 700. Ändå har en omfattande rekryteringskampanj - Operation Dammsugning - genomförts. På industrisidan har exempelvis i ett behov av 1 000 årsarbetare. Bara dessa få exempel visar hur fel en reglering kan slå i praktiken och de negativa konsekvenser som arbetsmarknadsministerns förslag om merkostnadsbidrag kan få. Med hänvisning till vad som ovan anförts och att hälso- och sjukvårdssektorn äri stort behov av arbetskraft hemställs att beslutar att merkostnadsbidrag bör få lämnas vid flyttning till arbeten i om dessa avser hälso- och sjukvårdssektorn. 1 1988/89.3 sami.
mot · GC02Fi23 · 1988-11-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi23 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:47 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Genom beslut att fastställa ramar för tillstyrkan av förhöjt låneunderlag och tilläggslån för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefulla bostadshus har ett viktigt instrument skapats för att rädda äldre bostadsmiljöer och enstaka hus, framför allt i våra stadskärnor. Med den inriktning som ombyggnadsverksamheten haft sedan tilkomsten av det kulturhistoriskt motiverade lånestödet har de bostadspolitiska målen till väsentlig del sammanfallit med det kulturpolitiska målet att bevara värdefull äldre bostadsbebyggelse. Lånestödet har fått en fundamental betydelse för långsiktig bevarandeplanering med upprustning av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse i vårt land. Efterfrågan på dessa typer av lån har kraftigt ökat och ramarna har successivt vidgats genom beslut. Lånen har inneburit att ett stort antal kulturhistoriskt värdefulla byggnader räddats från rivning och att ombyggnader kunnat ske på ett kulturhistoriskt riktigt sätt. I den av antagna propositionen om kulturmiljövård framhölls byggnadsvården som ett prioriterat område och att lånestödet var en viktig väg att kanalisera den statliga byggnadsvården. För kontinuitet i verksamheten är det väsentligt att stabiliteten i detta stödsystem kan garanteras. Propositionens förslag innebär att räntan för statliga bostadslån till ombyggnad mer än fördubblades. Avsikten är att minska antalet ombyggnader genom att begränsa subventionerna inom detta område till förmån för nyproduktion av bostadshus. Ett genomförande av förslaget innebär att grundförutsättningen för upprustning av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse rycks undan. I kulturmiljövårdens bevarandearbete innebär detta att kulturhistoriska byggnader ej kommer att kunna räddas på grund av otillräckliga finansieringsmedel. Förslaget strider därmed mot intentionerna för lånestödets roll inom kulturmiljövården. Det vore olyckligt om ett långsiktigt bevarandearbete för vår kulturhistoriskt värdefulla bebyggelse drabbades av kortsiktiga konjunkturpolitiska åtgärder, vilket skulle bli ett resultat av propositionens förslag. För att tillfälligtvis dämpa konsekvenserna av förslaget föreslås därför ramen för tilläggslån vidgas på samma sätt som för bostadshus . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att , därest förslaget om räntebidrag till ombyggnadslån bifalls, beslutar att ramen för tillstyrkan av tilläggslån till kulturhistoriskt värdefulla bostadshus ökas under innevarande budgetår med 50 milj. kr. till 165 milj. kr. samt att konsekvenserna av förslaget studeras särskilt under budgetåret vad gäller ombyggnadsverksamheten för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. () ()
mot · GC02Fi25 · 1988-11-16 00:00:00 — av och () med anledning av prop. 1988/89:47 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Regeringen har i sin ekonomisk-politiska proposition 1987/88:47 bl.a. föreslagit att den garanterade räntan vid statligt lån till ombyggnad av bostadshus skall höjas kraftigt från nuvarande till för den s.k. allmännyttan och bostadsrätter. Syftet med förslaget är att begränsa ombyggnader och överföra byggresurser till nyproduktion av bostäder. De nya reglerna skall tillämpas för låneärenden som beviljas efter innevarande år. Vissa möjligheter att få tillämpa nuvarande räntegaranti föreligger för hus som är evakuerade eller som ingår i en s.k. etappombyggnad. Vi delar uppfattningen att byggmarknaden på många håll i landet är så överhettad att det fordras åtgärder för att trygga nyproduktionen. Det förtjänar emellertid att påpekas att detta förhållande inte gäller hela landet. I t.ex. är inte nyproduktionen av sådan omfattning att ombyggnadsverksamheten behöver hejdas. Snarare kan påstås att denna är en förutsättning för ett acceptabelt kapacitetsutnyttjande inom branschen. Vi vill dessutom särskilt påtala att det föreslagna ikraftträdandet av de nya reglerna inte tar tillräcklig hänsyn till de föreliggande omständigheterna. Regering och riksdag har stått bakom det s.k. ROT-programmet som syftat till en ökad ombyggnadsverksamhet. Särskilda åtgärder har vidtagits för att åstadkomma detta. Det är emellertid så att ombyggnadsverksamheten behöver lång planeringstid. Det är inte tillfredsställande att de som planerat sin ombyggnad och ofta till betydande kostnader skall få förutsättningarna för sin ombyggnad rubbade . Det finns skäl att ta särskild hänsyn till detta i samband med utformningen av ikraftträdandereglerna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att övergångsreglerna för den nu föreslagna ändringen i fråga om lån till ombyggnad av bostadshus ges en sådan utformning att låneansökningar ingivna till förmedlingsorganet men ej behandlade fram till prövas enligt nu gällande regler, 2. att bemyndigar regeringen att besluta att undantag Mot. 1988/89 från de nya reglerna skall kunna medges inom sådana områden i landet Fi25 där ombyggnadsverksamheten inte inkräktar på nybyggnadsverksamheten. () ()
mot · GC02Fi30 · 1988-11-16 00:00:00 — Motion till 1988/89: Fi30 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:47 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. ändrades bestämmelserna för lån vid ombyggnader av ålderdomshem och äldre genom att tidigare krav på ytor och funktioner mildrades något. Syftet var att åstadkomma bättre boendemiljöer för de äldre utan att behöva avveckla institutionerna. Detta var en välkommen och efterlängtad förändring. Som ett resultat av detta påbörjade en planering för en successiv ombyggnad av nio ålderdomshem i en första etapp. Ombyggnaden har startat för två av objekten, beslut har fattats om att bygga om ytterligare två och resterande fem objekt finns med i förslaget till verksamhetsplan för den kommande treårsperioden. Antalet äldre fortsätter att öka. beräknas antalet äldre öka med ca 800. Denna utveckling avspeglar sig i en ökad efterfrågan på servicelägenheter och platser i gruppboende. För att möta efterfrågan planeras således för en ökning av antalet platser för äldre i s.k. gruppboende samt genom att fler servicelägenheter (speciellt anpassade efter de äldres behov) iordningställs. Ungefär hälften av det planerade tillskottet 1989-91 om sammanlagt ca 700 lägenheter/platser beräknas ske genom ombyggnad i det befintliga bostadsbeståndet. En höjning av den garanterade räntan från 2,6 till försämrar i ett slag de ekonomiska förutsättningarna att fullfölja projekten. Hyreskostnaderna beräknas stiga med utöver en nivå som tangerar högsta bruksvärdeshyra. Det mest sannolika resultatet är att den planerade kvalitetshöjningen och utbyggnaden av äldreomsorgen hindras om förslaget om höjd garantiränta genomförs. Därmed blir det inte heller möjligt att fullfölja äldrepropositionens intentioner om att när den enskilde inte kan eller vill bo kvar i ordinärt boende bör hon ha möjlighet att välja det boende och den vård hon anser sig ha behov av. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om att undanta ålderdomshem och äldre från den förestående höjningen av den garanterade räntan för lån vid Mot. 1988/89 ombyggnader. () ()
mot · GC02Fi31 · 1988-11-16 00:00:00 — av och (båda s) med anledning av prop. 1988/89:47 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. I propositionen föreslås att räntebidragen till ombyggnad av bostadshus skall halveras för ärenden med preliminärt lånebeslut efter . Syftet är att ombyggnadsverksamheten skall minska kraftigt så att resurser frigöres för ökad nyproduktion av bostäder. Planeringstiden vid ombyggnad av bostäder är regelmässigt mycket lång, ofta . Detta beror på att samhällets krav och även fastighetsägarnas ambition är att man skall finna en ombyggnadsnivå som svarar mot de boendes önskemål och aktuella behov och som tryggar fastighetens bestånd och den framtida tillgången på bostäder som kan väntas komma att efterfrågas. I praktiken innebär detta ofta en utdragen process med projektering, samråd med de boende, omprojektering, nytt samråd osv. De boendekostnadsökningar som blir effekten om räntebidragen halveras kan väntas leda till att knappast något av de ombyggnadsprojekt som befinner sig i planeringsprocessen kan komma till stånd, åtminstone inte i den form som planerats, varvid nedlagda kostnader kommer att vara bortkastade. De ändrade reglerna skulle således få stora ekonomiska konsekvenser för en mängd projekt där stora projekteringskostnader lagts ned men där lånebeslut ännu ej hunnit fattas. Då det numera inte utgör hinder för lån att påbörja ombygnadsarbetet innan lånebeslut meddelats, ifall det finns beaktansvärda skäl, kan det även finnas ärenden som både entreprenadupphandlats och påbörjats, som berörs av de ändrade reglerna. Reglerna för ikraftträdande bör kunna utformas så, att äldre räntebidragsregler får tillämpas för de objekt där ansökan om bostadslån eller bygglov inlämnats till kommunen till och med en bestämd dag. Enligt vår mening bör denna dag bestämmas till . Med denna tidsgräns kommer de objekt som vi ovan föreslagit skall undantas att kunna belånas med tillämpning av de äldre reglerna för räntebidrag. Även med denna tidsgräns borde övervägas om inte reglerna bör kompletteras med en möjlighet till dispens för ärenden där stora projekteringskostnader lagts ner före detta datum. Då syftet med de ändrade räntebidragsreglerna är att öka antalet bostäder, bör också de ombyggnader som medför att nya bostäder tillkommer undantas och ges stöd enligt de äldre reglerna. Detta gäller t.ex. då lokaler byggs om till bostäder, då vindar inreds, projekt där både ny- och ombyggnad ingår och de tillbyggnader som belånas som ombyggnad. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att övergångsbestämmelserna för räntebidragen till ombyggnad av bostadshus utformas på det sätt som förordas i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ombyggnad av lokaler etc. till bostäder. () ()
mot · GC02Fi33 · 1988-11-16 00:00:00 — av och (båda s) med anledning av prop. 1988/89:47 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. I propositionen föreslår regeringen bl.a. att det direkta räntestödet för ombyggnad av bostadshus som genomförs med stöd av statliga bostadslån skall halveras, detta för att öka tillgängligheten på byggresurser för nyproduktion av bostäder. Förslaget innebär att de nya räntebidragsvillkoren skall tillämpas i ärenden i vilka preliminärt beslut om bostadslån lämnats efter . Undantag föreslås dock, dels för bostadslån till bostadsanpassning, dels i fråga om bostadshus som i huvudsak var evakuerade samt efter medgivande av regeringen i vissa pågående projekt. Dessutom föreslås att ramen för tilläggslån till ombyggnad av hyreshus som är höjs. Vi delar regeringens uppfattning att det är mycket viktigt att öka tillgången på byggresurser för nyproduktion av bostädersamt att vidta åtgärder för att motverka överhettningen på byggmarknaden. Vi vill dock påtala ytterligare ett område där vi anser att undantag från den föreslagna halveringen av det direkta räntestödet vid ombyggnad som genomförs med stöd av statliga bostadslån bör göras. Det gäller ombyggnad av hus som i detaljplan markerats med stora Q (reserverat för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse) eller hus som har byggnadsminneskvalité. har hus med dessa markeringar en lång ombyggnadshistoria bakom sig - de har kanske stått tomma de , som ansträngningar gjorts för att kunna få dem bevarade. När så i detaljplan (som vunnit laga kraft) huset markerats med stora Q, intensifieras diskussionen och förhandlingar med markägaren för att denna skall rusta huset så att dess kulturhistoriska värde kan bevaras. För att detta skall bli möjligt krävs ombyggnadslån med hittillsvarande regler, men också särskilda tilläggslån som utgår när länsantikvarien-länsstyrelsen bestyrker det kulturhistoriska värdet. Utöver de hus som är märkta med stora O eller har byggnadsminneskvalité så kan förhöjt låneunderlag för antikvariska överkostnader utgå för andra byggnader som har kulturhistoriskt värde enligt yttrande. Dessa hus är oftast i så dåligt skick att ytterligare väntan på ombyggnad inte är försvarbar. Dessutom, i och med att husen ofta har stått obebodda i en följd av år, innebär en upprustning att nya lägenheter kan upplåtas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om räntestödets betydelse för fullföljande av ombyggnadsprojekt som byggnadsminnesförklarats eller i detaljplan utpekats som kulturhistoriskt värdefulla och åsatts skyddsbestämmelser. () ()