ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Bo42 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88: B o42 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:131 om ändrade regler för bostadsbidrag till ungdomar I proposition 1987/88:131 om ändrade regler för bostadsbidrag till ungdomar föreslås med anledning av propositionen om ett reformerat studiemedelssystem vissa ändringar i reglerna för bostadsbidrag till ungdomar. Vi har i annat sammanhang lagt förslag om att förbättra ungdomens bostadssituation. a. har vi föreslagit att särskilda stimulansbidrag till kommunerna för byggande av små lägenheter införs, skattefritt bosparande för ungdomar, insatser för att öka rörligheten på bostadsmarknaden m. m. Vi har därvid konstaterat att de gällande reglerna för bostadsbidrag till ungdomar har sådana nackdelar och är så konstruerade att de knappast förbättrar ungdomens bostadssituation. Det har också visat sig att kommunerna som skulle svara för huvuddelen av stödet ej infört det. Krav har framförts på att kommunerna skall tvingas införa stödet. Det är enligt vår mening inte acceptabelt att tvinga kommunerna genomföra ett system med sådana uppenbara brister. Vi kommer i samband med vår motion i anledning av studiemedelspropositionen att ta upp de frågor som aktualiseras genom reformeringen av studiemedelssystemet och enligt vår mening bör stödet till ungdomens boende samordnas med dessa förslag. Med anledning av vad som anförts hemställs att beslutar avslå proposition 1987/88:131. () () () () ()
mot · GB02Bo46 · 1988-04-12 00:00:00 — Motion till 1987/88: B o46 av m. fl. med anledning av prop. om ändringar i lokalhyreslagstiftningen I propositionen föreslås en rad ändringar i lokalhyreslagstiftningen. Den viktigaste förändringen rör metoden att bestämma på vilken nivå marknadshyran för en lokal ligger. anses en hyra som oskälig om den överstiger den hyra som lägenheten vid hyrestidens utgång kan betinga på den öppna marknaden. Med den föreslagna ordningen skall en jämförelseprövning ske. Därvid skall hyran för närmast jämförliga lokaler på orten beaktas. Vidare införs en regel om att en minimiersättning vid obefogad vägran att förlänga ett hyresavtal alltid skall utgå. Ursprunget till regeringens förslag finns i lokalhyreskommitténs betänkande (SOU 1987:47). Enligt kommitténs förslag skulle hyran för jämförliga lokaler beaktas. Även äldre hyresavtal skulle tas med i bedömningen. Om en enhetlig hyresnivå inte kunde konstateras skulle en jämförelse göras med den genomsnittliga hyran i materialet. Kommitténs förslag utsattes för hård och berättigad kritik. Regeringen har därför modifierat det. I propositionen talas det nu om närmast jämförliga lokaler. Man syftar då på lokaler som i grova drag är jämförbara med avseende på lokaltyp, läge, storlek och standard. Det anges att äldre avtal normalt skall tillmätas mindre vikt. Om lokaler av detta slag saknas kan även en friare värdering göras. Propositionens förslag innebär visserligen en förbättring i förhållande till kommitténs förslag. Det är dock utomordentligt svårt att med ledning av bostadsministerns uttalanden få en bild av hur prövningen egentligen kommer att gå till. Det kan komma att likna nuvarande ordning. Den kan utveckla sig i den riktning som kommittén tänkte sig. Bägge alternativen är fullt tänkbara. Det är i sig otillfredsställande att propositionen ger så svårtolkade besked i denna centrala fråga. Det är dock tveklöst så att propositionen öppnar dörren för en ökad reglering av lokalhyresmarknaden. I stället för nuvarande ordning där det avgörande är vilken hyra lokalen betingar på marknaden skall en jämförelseprövning i administrativ ordning genomföras. Erfarenheterna av regleringarna på bostadsmarknaden talar inte för att liknande, om än begränsade, steg skall tas på lokalhyresmarknaden. Vi avstyrker därför propositionen på denna punkt. Enligt propositionen skall en minimiersättning vid obefogad förlängningsvägran alltid utgå motsvarande en årshyra, dock högst två basbelopp. Flertalet remissinstanser är kritiska mot detta förslag. Tanken bakom nu- Mot. 1987/88 varande ordning är att ekonomisk skada skall berättiga till ersättning. Ett Bo46 annat av förslagen i propositionen motiveras i själva verket med principen att hyresgästen skall få ersättning för all den förlust han åsamkas. Det är då inte motiverat att införa en ordning där ersättning utgår oavsett om en ekonomisk skada har uppstått till följd av uppsägningen eller ej. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi 1. att avslår regeringens förslag till metod för att bestämma marknadshyra för lokaler, 2. att avslår regeringens förslag om minimiersättning. () ()
mot · GB02Bo49 · 1988-04-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo49 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:151 om lagreglering av bostadsbidragen har vi kommunalt självstyre i vårt land. Huvudregeln är, och har varit, att staten inte tvingar kommunerna till olika åtaganden, utan dessa motiveras genom överenskommelser och/eller med hjälp av ekonomiska bidrag till att göra det staten önskar. Bostadsbidragen är ett exempel på detta. Staten står för halva den godkända kostnaden och kommunerna för den andra halvan. Kommunerna har inte varit skyldiga att följa de statliga rekommendationerna, utan har kunnat välja en annan nivå på bidragen. I teorin har kommunerna också kunnat besluta att bostadsbidrag inte alls skall utgå. Detta har emellertid aktualiserats endast i fråga om eventuella bostadsbidrag till studerande. Flera kommuner har hävdat, liksom vi, att det inte är rimligt att sammanblanda studiestöd och boendesubventioner samt att det föreslagna bidraget skulle ge icke önskvärda effekter på bostadskonsumtion m. m. Regeringen anser att den kommunala självstyrelsen motverkar över riket enhetliga regler, vilket ligger i sakens natur, och hävdar att detta är en brist. Tiden skulle nu vara mogen att ålägga kommunerna en skyldighet att lämna bostadsbidrag. Den verkliga men outtalade orsaken är att både bostads- och skattepolitiken har misslyckats så till den grad att bostadsbidrag för många människor numera är en förutsättning för att de skall ha råd med ett någorlunda drägligt boende. Problemet är inte att bostadsbidragen är oreglerade utan att bostadspolitiken är misslyckad. Bostadspolitiken blir dock inte bättre av att bostadsbidragen lagregleras. En kuriositet i sammanhanget är att ett av skälen för lagreglering uppenbarligen är en önskan att åstadkomma likartade förhållanden i hela landet. Likafullt är lagförslaget så utformat att kommuner som så önskar får betala högre bostadsbidrag om de vill. Förhållandena blir med andra ord inte lika i hela landet i alla fall. Enligt vår uppfattning bör såväl skatte- som bostadspolitiken radikalt förändras vilket också skulle medföra ett betydligt mindre behov av bostadsbidrag. Vi har i andra motioner redovisat våra förslag i dessa frågor. Vi har stort förtroende för att de kommunalt ansvariga fattar kloka beslut om bostadsbidragen i resp. kommun. Regeringens förslag att undergräva den kommunala självstyrelsen på detta område avvisas. Med anledning av det anförda hemställs att beslutar avslå propositionen () () () () 1987/88 Bo49
mot · GB02Bo50 · 1988-04-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo50 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:151 om lagreglering av bostadsbidragen 1987/88:151 om lagreglering av bostadsbidragen föreslås att den möjlighet som kommunerna har att ge bostadsbidrag blir tvingande och garanteras i en särskild lag. Föredraganden konstaterar att frågan om lagreglering inte har varit föremål för sedvanlig remissbehandling utan att enbart överläggningar i frågan förts med , och allmännyttiga bostadsföretag (). Det konstateras även att någon politisk enighet kring förslaget har man inte lyckats uppnå i . Från sida har vi tidigare konstaterat det oacceptabla i den förmyndarmetod gentemot kommunerna som regeringen visat i denna fråga. Motiven för lagregleringen är uppenbarligen flera kommuners ovilja att införa det särskilda bostadsbidraget för ungdomar . Vi har i särskilda motioner redovisat vår syn på hur ungdomens bostadssociala situation bör lösas och därvid angett andra, mera konstruktiva lösningar. Regeringens förslag innebär också att kommunerna får ökade kostnader genom att staten endast ersätter en del av de ökade kostnader som lagregleringen riskerar att innebära för kommunerna. Om en lag som tvångsmässigt reglerar kommunernas hantering av en uppgift föreslås införd, borde åtminstone frågan om ekonomisk kompensation tas upp. Det är regeringen uppenbarligen inte beredd att göra. Vi anser mot denna bakgrund att nuvarande bestämmelser om kommunernas möjlighet att lämna bostadsbidrag även bör gälla i fortsättningen. 1987/88:151 bör därför avslås. Vi är helt övertygade om att kommunerna själva utan tvång är beredda att även fortsättningsvis påta sig det viktiga ansvaret för det bostadssociala stöd som bostadsbidragen utgör. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs Bo50 att beslutar avslå prop. 1987/88:151 i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () ()
mot · GB02Bo51 · 1988-04-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo51 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:162 om hyran vid andrahandsupplåtelse av bostadslägenheter m. m. Vpk har i en motion under allmänna motionstiden (1987/88:Bo412) tagit upp frågan om andrahandshyresgästernas svaga rättsliga ställning och föreslagit sådan förändring av lagstiftningen som föreslås i propositionen. Vi ansluter oss sålunda till regeringens förslag och hälsar med tillfredsställelse att en lagändring kan ske från . Med anledning av propositionen vill vi emellertid aktualisera ytterligare en fråga och föreslå en förändring innebärande rätt att få inflyttningshyra prövad enligt bruksvärdesreglerna även för den som hyr i första hand. Det måste enligt vår mening bli möjligt att pröva förstagångshyra från inflyttningsdagen. Gällande lagregler bör inte tillåta oskäliga hyror . Hyresvärd skall vara återbetalningsskyldig för den del av hyran som överstiger bruksvärdet. kan en hyresgäst inte få ändring på en oskälig förstagångshyra förrän . Detta utnyttjas av en del fastighetsägare på orter med bostadsbrist. Om allmännyttiga bostadsföretag använder denna möjlighet medför det höjningar av den allmänna hyresnivån i det privata hyresbeståndet. Den av oss förordade förändringen kan lämpligen genomföras i anslutning till vad som föreslås i propositionen och ligger helt i linje med vad där föreslås. Något yttrande från lagrådet torde därför inte vara påkallat. Vi förutsätter att bostadsutskottet utarbetar förslag till lagtext. att beslutar om sådan förändring av nuvarande lagstiftning gällande möjligheten till prövning av förstagångshyra från inflyttningsdagen som i motionen anges. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Bo54 · 1988-04-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo54 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:162 om hyran vid andrahandsupplåtelse av bostadslägenheter m. m. I anslutning till de förbättringar som föreslås för andrahandshyresgäster borde motsvarande förbättring kunna genomföras för alla hyresförhållanden, dvs. det bör bli möjligt att pröva alla hyror från inflyttningsdagen. Lagen bör inte tillåta oskäliga hyror . Hyresvärdar bör i konsekvens med detta vara återbetalningsskyldiga för den del av hyran som överstiger bruksvärdet. kan en hyresgäst inte få ändring av en oskälig förstagångshyra förrän . Detta utnyttjas av en del fastighetsägare på orter med bostadsbrist. Om ett allmännyttigt bostadsföretag använder denna möjlighet kan detta leda till en kraftig höjning av den allmänna hyresnivån i det enskilt ägda beståndet. På många håll fastställs förstagångshyror efter förhandling. Denna praxis bör också lagfästas så att organisation av hyresgäster får rätt att förhandla om förstagångshyra. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i jordabalken att organisation av hyresgäster får rätt att förhandla om förstagångshyror. Axel () ()
mot · GB02Fi20 · 1988-04-06 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi20 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:134 om fortsatt valutareglering, m. m. Vi tillstyrker propositionens förslag i den allmänna delen, valutaregleringen. Inte enbart ekonomiskt utan även politiskt är det av betydelse att den nationella statsmakten behåller möjligheten att påverka valutarörelserna även på detta sätt. Alltför många exempel finns på hur det internationella finanskapitalet med politiska och statliga motiv i bakgrunden förmår skada ett land genom att sätta dess valuta i gungning. I en nationellt självständig politik försvarar därför valutaregleringen sin plats. Vi menar emellertid dessutom att 6 § andra stycket 3) i valutaförordningen bör bibehållas i nuvarande utformning. Dels måste man i ha en fortlöpande och aktuell bild av kreditgivning som sker mot utländsk borgen, dels måste det finnas en möjlighet att i speciella fall ingripa, när det t. ex. handlar om stora borgensåtaganden givna under osäkra betingelser. Också här finns givetvis skäl att ha den politiska faktorn i minne. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förslaget om upphävande av 6 § andra stycket 3) valutaförordningen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Fö10 · 1988-04-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:FölO med anledning av prop. 1987/88:142 om lokalisering av centrala och regionala ledning och om lagändringar med anledning av att blir en egen myndighet I proposition 1987/88:142 föreslår regeringen att ledningscentralen för den södra regionen skall lokaliseras till och det trots att den nuvarande och mångåriga samlokaliseringen i mellan , tullen och marinen fungerat på ett utmärkt sätt. har i beslut fattats om att organisatoriskt skall avskiljas från och bilda egen civil myndighet inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. Myndigheten inrättas fr. o. m. . Bakgrunden till förslaget i propositionen är kustbevakningskommitténs betänkande som överlämnades till regeringen . Kommittén förordade en samlokalisering med örlogsbasen i . Det är svårt att se fördelen med att ledningen skall sitta i när de flesta och mest brådskande arbetsuppgifterna finns i . Enligt min mening saknas skäl att bryta sönder den väl fungerande organisation som finns i . Detta bör ge regeringen till känna. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att södra regionsledning skall lokaliseras till .
mot · GB02Fö12 · 1988-04-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Föl2 av m. fl. (c, m, fp) med anledning av prop. 1987/88:142 om lokalisering av centrala och regionala ledning och om lagändringar med anledning av att blir en egen myndighet I proposition 1987/88:142 lämnar regeringen bl. a. förslag om att centrala ledning skall lokaliseras till . Enligt tidigare riksdagsbeslut skall avskiljas från och bilda en egen myndighet inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. som hade till uppgift att utarbeta förslag rörande den nya myndighetens ledning och lokalisering m. m., föreslog i sitt avlämnade betänkande, en lokalisering i första hand till och i andra hand till i övrigt. Som alternativ till dessa lokaliseringsorter ansåg kommittén att eller borde väljas. Bland ett stort antal andra lokaliseringsorter som aktualiserats under kommitténs arbete kan nämnas och . Som framhålls i propositionen hade kommittén vid sitt lokaliseringsförslag inte gjort några arbetsmarknads- eller regionalpolitiska bedömningar. Under årets allmänna motionstid har vi fyra motionärer i olika motioner (FÖ701, FÖ704 och A493) begärt att centrala ledning av såväl verksamhetsmässiga som regionalpolitiska skäl skulle lokaliseras till . Vi vill , sedan propositionen avlämnats, på nytt framföra detta förslag. När det gäller de starka skälen för en lokalisering till vill vi hänvisa till motiveringarna i dessa motioner och till vad som framförts av och i . Vi inskränker oss till att i denna motion kortfattat ange några av skälen för lokalisering till stora möjligheter till samordning och integration mellan och marinen marinkommando Norr finns i har på grund av successivt minskande befolkning synnerligen stort behov av nya lokaliseringar är den av landets residensstäder som genomgår den svåraste sysselsättnings- och befolkningsminskningen. De olika faktorer som bör beaktas vid lokalisering av den nya myndigheten talar enligt vår mening mycket klart för en lokalisering till . Det förvånar oss att regeringen i stället vid en sammanvägning av de Mot. verksamhetsmässiga och de regionalpolitiska aspekterna kommit fram till Fö 12 att föreslå en lokalisering till . Även om vi har förståelse för att även har regionalpolitiska problem anser vi att dessa särskilt sedan det beslutats att det nya planoch bostadsverket skall lokaliseras till och regeringen i proposition 1987/88:166 föreslagit inrättande av en högskola i inte är jämförbara med problem. Vi vill även erinra om att inte tillförts några nya statliga lokaliseringar. De lokaliseringar som varit aktuella och lämpliga för har tyvärr gått till andra ur många synpunkter bättre lottade län. Enligt vår mening finns det f. n. inget annat län som är i så stort behov av nya statliga lokaliseringar som . Detta tillsammans med att har synnerligen goda verksamhetsmässiga förutsättningar gör att med frångående av propositionen i denna del bör besluta att lokalisera centrala ledning till . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att centrala ledning lokaliseras till . () ()
mot · GB02Fö13 · 1988-04-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Föl3 med anledning av prop. 1987/88:142 om lokalisering av centrala och regionala ledning och om lagändringar med anledning av att blir en egen myndighet I förarbetet till proposition 1987/88:142 angående centrala och regionala ledning föreslogs av kustbevakningskommittén att de nuvarande sambandscentralerna skall avbemannas varigenom det inte skulle finnas vare sig administrativ eller operativ organisatorisk nivå under den regionala. Enligt min uppfattning vore det mycket olyckligt om denna avbemanning av våra sambandscentraler skulle förverkligas. Sambandscentralerna utför ett ovärderligt arbete för den bofasta befolkningen i skärgården, för poliser, , brandförsvaret, värderleksinformationer, ambulansverksamhet osv. Dessutom betyder den lokalkännedom, som sambandscentralens personal besitter, oerhört mycket och har varit avgörande för att ett bra resultat kunnat uppnås inte minst i samband med sjöräddning. Det vore därför högst olyckligt med tanke på möjligheterna att behålla en levande skärgård om kustbevakningskommitténs förslag om en avbemanning av våra sambandscentraler förverkligas. Det bör också i detta sammanhang påpekas att vad gäller sambandscentralen i tidigare fattat beslut om att den skall finnas kvar även och att någon neddragning gällande öppethållandetider och bemanning där ej får ske med mindre än att får ta ställning till detta. I skatteutskottets betänkande 1986/87:25 om anslag till m. m. skriver utskottet bl. Utskottet finner att en inskränkning av öppethållandet vid sambandscentralen i den omfattning som genomförts tillsammans med andra neddragningar som skett i östra regionen kommer att försämra den stationära bevakningen i den aktuella regionen. Utskottet anser således att sambandscentralen liksom tidigare i normala fall bör hållas öppen dygnet runt. Vidare ansåg utskottet att regeringen borde redovisa frågan för innan omorganisation genomfördes, vilket också beslutade att som sin mening ge regeringen till känna. . . Fö 13 Med hänvisning till ovanstående hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avbemanning av sambandscentralerna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sambandscentralen i .
mot · GB02Fö15 · 1988-04-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Föl5 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:142 om lokalisering av centrala och regionala ledning och om lagändringar med anledning av att blir en egen myndighet I propositionen föreslås bl. a. att regionala ledningsorgan, som är organiserade som integrerade delar i respektive tullregion, samlokaliseras med marinen för att göra effektivitetsvinster. I förarbetet till propositionen föreslår kustbevakningskommittén att nuvarande sambandscentraler avbemannas och att det inte skall finnas någon organisatorisk nivå under den regionala. Det skulle vara ytterst olyckligt om sambandscentralerna kommer att avbemannas. Dels därför att det allvarligt riskerar att omöjliggöra för att tillräckligt snabbt, säkert och effektivt fullgöra sina uppgifter. Dels därför att sambandscentralerna betyder oerhört mycket för den bofasta befolkningen i skärgården och för att underlätta upprätthållandet av åtskilliga samhällsfunktioner. I enlighet med skatteutskottets betänkande 1986/87:25 beslutade att sambandscentralen i bör hållas öppen dygnet runt då en inskränkning i öppethållandet skulle försämra bevakningen i området. Detta måste rimligtvis innebära att därmed gav förord för att sambandscentralen i bör finnas kvar även och att den även fortsättningsvis skall vara bemannad i enlighet med beslut. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts om att sambandscentralen i skall vara bemannad i enlighet med tidigare riksdagsbeslut.
mot · GB02Fö8 · 1988-04-07 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö8 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:142 om lokalisering av centrala och regionala ledning och om lagändringar med anledning av att blir en egen myndighet I proposition 1987/88:142 föreslår regeringen lokalisering av centrala och regionala ledning. har tidigare beslutat att organisatoriskt skall avskiljas från och bilda egen civil myndighet inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. Den nya myndigheten inrättas fr. o. m. . Som underlag för sitt beslut i fråga om bl. a. organisation och lokalisering av myndigheten har en särskild kommitté, kustbevakningskommittén, tillsatts och denna har till regeringen överlämnat ett delbetänkande. Det är att observera att detta betänkande inte har varit föremål för remissbehandling. Av de bedömningsfaktorer, som kommittén använt sig av för val av lokaliseringsort, har enligt vår mening övervakningsuppgifter och behov av samverkan med andra sjöövervakningsmyndigheter och med fått stå tillbaka för andra överväganden. Detta blir särskilt tydligt om man granskar valet av lokaliseringsort för den södra kustbevakningsregionen. Trots att det i finns uppbyggt en gemensam ledningscentral, trots att den nuvarande samlokaliseringen där mellan , tullen och marinen gett positiva erfarenheter och trots att övervakningsuppgifterna i och i anslutning till de stora Skånehamnarna i övrigt är betydande föreslår regeringen att ledningen för den södra regionen i likhet med den centrala ledningen skall lokaliseras till . Det finns enligt vår mening inte skäl för att bryta sönder den väl fungerande organisationen i . Detta bör ge regeringen till känna. 1 1987/88. 3 sami Nr FÖ8I5 Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att södra regionsledning skall lokaliseras till . () ()