ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub514 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub514 om inrättande av en professur i byggnadsteknik vid Den moderna byggnadstekniken medför hälsorisker. Man talar om sjuka hus och räknar med att av de hus som byggs numera bör betecknas som sjuka i den meningen att människor får hälsoproblem i dem. Mögel och fuktskador har uppmärksammat och försökt göra något åt genom försäkring och fond. Kemiska ämnen används utan tillräcklig kunskap om effekterna. Typgodkända material och system har visat sig skapa problem. Radonfaran har sysselsatt myndigheter och riksdag. Felaktig ventilation är hälsovådlig. Till mitten av 50-talet fanns inga problem av detta slag att tala om. Det är viktigt att analysera vad som hänt. En stor förändring är att de yrkeskunniga personer som utför byggnadsarbetet i praktiken i allt högre grad fråntagits sitt ansvar i byggprocessen. Byggnormer utarbetas av teoretiker. Förtrogenhetskunskap och handlag tillmäts inte längre avgörande betydelse. Byggnadsarbetare tvipgas jäkta och därmed inte vara så noggranna som de skulle vilja. Deras protester mot nya system som de med sin erfarenhet förstår inte kommer att fungera, tar teoretikerna inte på allvar. Vårt sätt att bygga och bo innebär också ett stort resursslöseri. byggs hus med direktverkande elvärme utan eldstad. Latrinen förorenas på väg till reningsverken. Dessa producerar ett slam som förgiftar åkrarna. Sopförbränningen ger dioxin och sopberget växer, dels därför att farliga ämnen används i produktionen utan tanke på varans hela livscykel, dels därför att vi inte sorterar sopor vid källan utan blandar värdefulla och harmlösa ämnen med skadliga, så att hela mängden blir skadlig. För att komma till rätta med dessa problem måste utbildningen av byggfolk och fastighetsskötare kompletteras med en tvärvetenskaplig insats, där teori och praktik förenas för att finna metoder som fungerar i verkligheten. Det är inte vanligt att en vetenskapsman förenar dessa kunskaper. De flesta är enbart teoretiker och därtill snävt specialiserade. Samhället måste ta till vara de få mångsidiga, ämnesöverskridande, vetenskapligt tränade personernas kapacitet. Docenten i medicinsk fysik vid förenar i ovanligt hög grad kunskap och erfarenhet från olika fält. konstruerade och byggde han ett bostadshus till sin allergiska familj, där målet var ren luft och ett hälsosamt klimat. Familjens intresse för hushållning med naturresurser ledde till goda återvinningssystem, god energihushållning och god ekonomi. experimenterar han med ekologiska avloppssystem. bör på heltid få uttnyttja den unika kombination av medicin, byggteknik, naturresursteori och ekonomi som han är förtrogen med för att effektivt kunna driva sina forskningsprojekt till nytta för byggarna i vårt land, så att de kan åstadkomma friska och resurshushållande hus. Med hänsvisning till det anförda yrkas att beslutar inrätta en personlig professur i byggnadsteknik för docenten vid den medicinska fakulteten vid i . 1987/88 Ub514
mot · GB02Ub515 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub515 av () om forskarskolan i 1987/88 Ub515 519 Forskarskolan i är en från praktiska och ekonomiska intressen fristående verksamhet med syfte att stimulera intresset hos ungdom för naturvetenskaplig och teknisk forskning. Detta sker genom att låta forskningsintresserade ungdomar aktivt delta i pågående forskningsprojekt vid universitet och högskolor. Forskarskolan är avsedd för dem som just lämnat 3- eller 4-årigt gymnasium på naturvetenskaplig och teknisk linje. Som grund för antagning gäller dokumenterat vetenskapligt intresse, rekommendation från lärare, betyg och personliga förutsättningar. Forskarskolans program omfattar följande: aktivt deltagande i pågående forskningsprojekt vid universitet eller högskola föreläsningar med anknytning till forskningens villkor och forskarens arbete populärvetenskapliga föreläsningar inom aktuella forskningsområden studiebesök på institutioner och företag sociala och kulturella aktiviteter första forskarskola startades i . Under uppbyggnadsskedet sker Finansieringen med bidrag från näringslivet och från privata och statliga fonder. Inkomna bidrag placeras i en fond vid forskarskolan. Fonden förvaltas av Kursverksamheten vid . Den möjlighet forskarskolan ger entusiastiska ungdomar att få en inblick i vad forskning är kan inte nog uppskattas. Vad som behövs är ett ekonomiskt stöd som kan ge den grund som behövs för att garantera bibehållen kvalitet och långsiktig stabilitet. Utan en sådan garanti ter sig framtiden osäker. Det borde vara lika naturligt med ekonomiskt bidrag till forskarskolan som till seglings-, badminton-, sång- och balettskolor. 1 1987/88. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående stöd till Forskarskolan i . 1987/88 Ub515
mot · GB02Ub516 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub516 av Per () om forskning rörande kommunernas tillämpning av ramlagar Den lagstiftning som reglerar den kommunala verksamheten, och då inte minst den obligatoriska verksamheten, har ändrats . Den senaste stora förändringen kom , då bland andra och lagen om naturresurshushållning trädde i kraft. Till karaktären är lagstiftningen för den kommunala verksamheten numera ramlagar. Förändringen från lagar som i detalj reglerar verksamhetens utformning m m till ramlagar, har givetvis inte reducerat behovet av detaljregler. Kommunerna har att själva inom vissa ramar forma verksamheten. En sådan verksamhet reser emellertid helt nya krav på kommunerna. Hur skall kommunens organ utformas och arbeta fört ex ledningen och samordningen av verksamheten eller för samordning av verksamheten med angränsande kommuner, de regionala organen, t ex landsting och länsstyrelse? Vilka kvalitativa och andra krav skall till exempel ställas på beslutsunderlaget när det gäller utformningen av detaljregler? Även om lagstiftningen överlåtit åt kommunerna att fatta besluten, kan inte avhända sig det övergripande ansvaret. Ett sätt att fullfölja detta ansvarstagande är att ta initiativ till en målinriktad forsknings- och utvecklingsverksamhet, i vilken till för olika kommuntyper anpassade skilda planeringsmodeller m m skulle kunna redovisas. En viss forsknings- och utvecklingsverksamhet av detta slag förekommer redan, men denna har i huvudsak tillkommit inom relativt snäva sektorsintressen. Vad som inledningsvis behövs är en övergripande studie, där de relevanta problemen kan klarläggas. Sedan är det en självklarhet att resurserna skall användas för att belysa lösningarna på dessa prioriterade frågor. Regeringen bör därför ges i uppdrag att på lämpligt sätt initiera och/eller intensifiera en forsknings- och utvecklingsverksamhet till stöd för kommunernas verksamhet i det beslutsklimat som ramlagarna tillhandahåller. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forsknings- och utvecklingsverksamhet till stöd för kommunernas verksamhet i det beslutsklimat som ramla- Mot. 1987/88 garna tillhandahåller.
mot · GB02Ub521 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub521 av och (c, vpk) om högskoleutbildning inom medieområdet vid högskolan i Medieområdet är ett viktigt intresse för väsentliga delar av högskolan i . Området anknyter till högskolans utbildning inom informationsområdet, inom humaniora och kultur samt till den omfattande lärarutbildningen där såväl området tekniska läromedel som skapande verksamhet har en stark ställning. En utbyggnad av utbildning inom medieområdet passar väl in i högskolans utvecklingsintentioner. Kontakter har etablerats mellan dramatiska institutet i och högskolan i . föreslår en förläggning till av 16 platser på allmänpraktiska medielinjen om 40 poäng fr. o m. 1988/89. Utbildningen på linjen avser främst stillbild, ljud, teater och film/ video. En förläggning till en annan region än skulle ge viktiga erfarenheter genom en annorlunda struktur inom kulturområdet men även vara betydelsefull ur regionalpolitisk synvinkel. Fr. o. m. /89 försvinner enligt beslut den ämneslärarutbildning med 60 platser som finns vid högskolan i . har det presenterats förslag till ny journalistutbildning och regeringen väntas lägga särskild proposition i ärendet . Ur flera synpunkter torde det vara lämpligt att lokalisera en ny utbildningslinje till högskolan i . Högskolan finns i ett skogslän, ämneslärarutbildningen läggs ner och betydande samordningsvinster skulle uppnås om allmänpraktisk medieutbildning anordnades tillsammans med ny journalistutbildning i . Lärare, lokaler och inte minst teknisk utrustning med god kvalité skulle på ett rationellt sätt kunna samordnas. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att begär att regeringen framlägger förslag om lokalisering till högskolan i av allmänpraktisk medielinje om 40 poäng i enlighet med Dramatiska institutets framställan /89, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ny journalistutbildning lämpligen tillsammans med allmänpraktisk medieutbildning lokaliseras till högskolan i . () (vpk) 1987/88 Ub521 1 * 1987/88.
mot · GB02Ub522 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub522 av m. fl. (s) om ekonomlinjens fördjupningsdel driver utbildning inom ramen för ekonomlinjen (basblocket). Genom överenskommelse med högskolan i har de studerande möjlighet att läsa till fullständig ekonomlinje (fördjupningsdelen). Utbildningsbevisen utfärdas dock i som behåller en stor del av medelstilldelningen, trots att hela utbildningen ges i . Detta kan endast betraktas som en temporär lösning. Högskolestyrelsen har tillsammans med länsinstanser, kommuner och näringsliv begärt att högskolan i i egen regi skall få driva även fördjupningsdelarna mellan 80 och 140 poäng. UHÄ föreslår i anledning av sin analys av den berörda utbildningen att full kostnadstäckning ges till högskoleenheterna för de studerande. Frågan om fördjupningsdelens spridning och de reella möjligheterna att bedriva dessa studier runt om i landet är ännu olösta. Enligt statsrådets mening är det angeläget att dessa frågor får en ändamålsenlig lösning. Närheten till utbildningen är oftast en förutsättning för att den enskilde skall kunna ta del av den. En fullständig ekonomiutbildning på så många orter som möjligt är ett viktigt bidrag till en utjämning av utbildningsklyftorna. Statsrådet avser att uppdra åt UHÄ att utarbeta en plan för att genomföra detta. Det finns starka skäl att prioritera i denna plan. Motiven för att inrätta en fullständig ekonomiutbildning (basblock + fördjupningsdel) vid är flera, bland annat: Utbildningen är i och för sig redan etablerad i . är en mycket naturlig ort för lokalisering av en fullständig ekonomiutbildning genom länets differentierade näringsliv. Antalet sökande till utbildningen är stort. har näringsliv och förvaltning mottagit de utexaminerade mycket positivt och de har väl hävdat sig i konkurrensen. De utexaminerade får snabbt anställning och har en väsentlig del i utvecklingen av det regionala näringslivet. Lärarkompetens vid högskolan i är mycket hög och är under kontinuerlig förstärkning. Studentkårssektionen Junekon är en aktiv organisation och är starkt pådrivande i kravet på en fullständig ekonomlinje. En förläggning av ekonomiutbildningens fördjupningsblock till bör enligt vår mening aktualiseras med det snaraste. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förläggning av en fullständig ekonomlinje vid högskolan i . () () () () 1987/88 Ub522
mot · GB02Ub523 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub523 om återbesättande av professuren i öron-, näsoch halssjukdomar vid Enligt budgetpropositionen skall professuren i öron-, näs- och halssjukdomar på inte återbesättas när nuvarande innehavaren lämnar tjänsten. Det måste ligga i malmöbornas intresse att det på finns en hög kompetens i öron-, näs- och halsrelaterade sjukdomar. Ur undervisningssynpunkt är en indragning av öronprofessuren till stor nackdel. Om tjänsten inte återbesätts kommer att bli den enda institution i där man har fullständig läkarutbildning utan en professur i öron-, näs- och halssjukdomar och i jämförelse med övriga universitetssjukhus blir det enda sjukhus som inte har full täckning i öron-, näs- och halsspecialiteten om man jämför med övriga traditionella kliniska tentamensämnen och det är i så fall endast en specialitet som drabbas. öronkliniks forskningstradition har en bred bas och aktiviteten ligger över genomsnittet vid motsvarande kliniker i . Studenterna går ögon- och öronkurserna . Öronkursen rör ett för studenterna bredare ämne än ögonkursen. av patienter i öppen vård har besvär relaterade till öron-, näs- och hals- inklusive hörsel-, tal- och röstfunktionerna. En undervisning på professors nivå enbart i ögonsjukdomar blir ohållbar. Det finns dessutom behov av bibehållen kompetens på högsta nivå i landets tredje stad inom en så betydelsefull sektor som öronsjukvården. Forskningsintensiteten är hög på öronkliniken i . Under 1980talet har 14 doktorsavhandlingar ventilerats. Den samtidiga undervisningen på professorsnivån i ögonsjukdomar och på en befarad lägre nivå i öron-, näs- och halssjukdomar innebär en påtaglig försämring såväl för studenternas del som beträffande möjligheten att framgent rekrytera forsknings- och utvecklingsintresserade till läkartjänsterna vid kliniken. Öron-, näs- och halsområdet är ett för blivande läkare viktigt kliniskt ämne med stor betydelse inte minst för primärvården. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående nödvändigheten i bibehållandet av öronprofessuren vid Allmänna sjukhuset i .
mot · GB02Ub526 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub526 om turismutbildningen vid högskolan i / Turistlinjen, 80 poäng, vid högskolan i /startades . Utbildningen har sin tyngdpunkt i ämnena företagsekonomi och samhällsplanering, men även inslag av ADB, statistik, juridik och språk. beslöt att turistlinjen vid högskolan i /skulle bli allmän med 80 poäng och 40 platser. I årets statsverksproposition föreslås att antalet nybörjarplatser på turistlinjen vid högskolan i /skall ökas med 20 platser. Detta är bra. Att turistutbildningen vid högskolan i /blev allmän var ett steg i rätt riktning. I anslutning härtill är det också angeläget att linjen ytterligare kan breddas och fördjupas. Denna uppfattning har Turistråd och alla dess remissinstanser. Det är en bred arbetsmarknad linjen vänder sig till inom offentlig sektor, inom resebranschen och på anläggningssidan. Turismen är ju om någon verksamhet mycket internationell och behovet av internationella kontakter är mycket stort. Praktisk verksamhet i form av exempelvis utbyte av studenter och utlandspraktik stupar på att alla jämförbara utbildningar i och omfattar 3 , dvs. 120 160 poäng. Den svenska utbildningen upplevs därför inte som jämförbar. /har en allmänt omvittnat mycket väl fungerande utbildning och personal med hög kompetens. Det är därför naturligt och angeläget att utbildningen nu utökas till 120 poäng. Med hänsyn till ökande näringsfång som turismen utgör i vårt land och det krav på ökad utbildning och forskning som följer i denna utveckling är det också mycket angeläget att en professur inrättas just vid högskolan i /. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att turistlinjen vid högskolan i /bör utökas till 120 poäng, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en professur i turism bör inrättas.
mot · GB02Ub533 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub533 av m. fl. (s) om fisketeknisk utbildning vid högskolan i Den snabba tekniska utvecklingen, som vi upplever, berör i stort alla yrkesgrupper. Detta gäller inte minst fiskarens, vars medlemmar i sin dagliga gärning i allt större omfattning arbetar på fartyg utrustade med sofistikerad elektronisk utrustning för navigering och fiskletning, automatiserade maskinerier, omfattande hydrauliska system, effektivare fångredskap, fångsthanterings- och fångstbehandlingsutrustning, kyl- och frysanläggningar etc. Introduktionen av ekonomiska zoner, fiskegränser, sjötrafikreglerande åtgärder, off-shore verksamhet m. m. innebär också ökade krav på fiskefartygens besättningar att kunna bestämma sitt fartygs position. Vid kommunikation mellan olika nationers fartyg samt mellan fartyg och kustradiostationer är språket huvudsakligen engelska. Den moderna kommunikationstekniken utnyttjar en ofta komplicerad och högteknologisk utrustning. Hela kommunikationskomplexet kräver därför gedigna kunskaper. Den miljön och jämvikten i det ekologiska systemet har utsatts för stora påfrestningar och förändringar. Även fisket har bidragit till en rubbad balans i de ekologiska systemen. Eftersom intresset i ökande omfattning fokuserats på miljöfrågor och ekologiska samband är det väsentligt att ytterligare öka kunskapen om ekologiska samband och förståelse för regler som begränsar utnyttjandet av havens resurser. Många länder har en omfattande fisketeknisk utbildning. 1 och finns speciella universitet och forskningscentra som enbart är inriktade mot det fisketekniska området. har en välkänd utbildning i . I finns väl utbyggda utbildningssystem för fiskare i , , och . har i Hirtshals världens mest moderna och ändamålsenliga anläggning för forskning och utbildning inom fisket. Av övriga länder kring har utbildning och forskning inom fiskeområdet och har en fisketeknisk gren vid ett sjöfartsuniversitet. Fiskenäringen i har fått stå tillbaka för andra industrigrenar i utbildningshänseende. Det utbildningsutbud som erbjuds inom fisketekni ska ämnesområden är främst riktat till personer med yrkesfunktioner i land, medan den aktive fiskaren i stort lämnats utanför. Avtalet mellan och om den vita zonen i kommer med stor sannolikhet att ytterligare befästa stora betydelse för det svenska fisket. Det förslag till fisketeknisk utbildning, som utarbetats vid högskolan i , bör komma till utförande möjligt. Lokaliseringen till är logisk och den mest lämpliga med hänsyn till ökande betydelse för det svenska fisket. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett tillskapande av fisketeknisk utbildning vid högskolan i . 1987/88 Ub533 () ()
mot · GB02Ub534 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub534 av och (s, vpk) om forskning rörande sjukdomen familjär amyloidos Familjär amyloidos är en sjukdom som, såvitt är känt, endast drabbar personer boende i eller som har sitt ursprung i eller . Sjukdomen yttrar sig i att ett blodäggviteämne, i stället för att omsättas på normalt sätt, inlagras som abnorma ytterst tunna fibrer (amyloidfibriller) i vissa av kroppens vävnader. Äggviteämnet, prealbuin, har då förlorat sin löslighet och kan inte transporteras bort på normalt sätt. Detta leder till att amyloidmängden ökar och med tiden tränger undan och förkväver de normala vävnadsstrukturerna. Beroende på vilka organ som drabbas kan olika symtom uppkomma. Vid familjär amyloidos drabbas ofta först det perifera nervsystemet. De allra senaste årens forskning har lett till ökad förståelse för naturen hos amyloidsubstansen vid familjär amyloidos liksom kunskap om sjukdomens yttringar och utbredning. Möjligheten att behandla vissa symtom har också utvecklats. Ändå vet vi fortfarande mycket litet om varför amyloidfibrillerna uppkommer. Inte heller finns det metoder att motverka fibrillernas uppkomst eller att få dem att lösa upp sig och försvinna. Denna sjukdom leder oftast till döden och den är också mycket plågsam både fysiskt och psykiskt. I bedrivs viss forskning om familjär amyloidos, men det saknas långsiktiga ekonomiska resurser för att framgångsrikt kunna bekämpa sjukdomen. Det är angeläget att denna forskning intensifieras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad forskning kring sjukdomen familjär amyloidos.
mot · GB02Ub536 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub536 om inrättande av en vid högskolan i har vid lärarutbildningarna bekostat en extra professur med grundutbildningsmedel. Tjänsten är tidsbegränsad till . Tjänsten, som är inriktad mot multikulturella frågor inom utbildningsområdet särskilt med utgångspunkt i förhållanden på , har visat sig fylla ett stort behov och har uppmärksammats även internationellt. Anledningen till detta anser högskolestyrelsen är... givetvis att de multikulturella och interkulturella frågorna med stor sannolikhet utgör de stora framtidsfrågorna i vårt samhälle. Detta skriver högskolestyrelsen i sitt förslag till utveckling av högskolan i () där den föreslår att professuren permanentas. Av samma förslag framgår att högskolestyrelsen har ambitioner att inrätta ett centrum för Nordkalottstudier och undersöker möjligheterna att i anslutning härtill upprätta ett Lassinantti-bibliotek. Framlidne landshövding intresse och insatser för kultur och samhällsfrågorna på är allmänt erkända. 1 dagens multikulturella framstår hans motion 1963 i om forskningsbehov på utbildningsområdet i bl. a. tvåspråkighetsfrågor som synnerligen framsynt. Inriktningen på den extra professur högskolan i nu knutit till lärarutbildningarna sammanfaller med de intentioner Lassinantti uttryckte i motionen i . Den extra professuren borde vid utgången av det tidsbegränsade förordnandet med bibehållen inriktning omvandlas till ordinarie tjänst med benämningen: professur. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avsätta medel för att kan inrättas vid högskolan i .
mot · GB02Ub537 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub537 av m. fl. om ökad intagning till läkarlinjen vid 1987/88 Ub537545 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So426 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att - inom nuvarande totalram pröva förutsättningarna för en ökad intagning av studerande vid läkarlinjen i i syfte att förbättra läkarrekryteringen i . () () () () () 1 1987/88.3 samt.
mot · GB02Ub538 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub538 av m. fl. om den tekniska utbildningen i län Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A418 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den tekniska utbildningen i länet. () () () () ()