mot · GB02Jo66 · 1988-05-10 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo66 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:165 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Stimulans för mjölkproduktionen i skogslänen Animalieproduktionen i skogslänen är beroende av stöd från samhället. Det är mot den bakgrunden som de har placerats inom stödområdet. har också uttalat att animalieproduktionen inom stödområdet skall vara oförändrad. För att begränsa mjölkproduktionen i infördes ett tvåprissystem. Detta system var dock så konstruerat att man inte tog hänsyn till beslutet att bevara produktionen inom stödområdet. Vi kan nu också konstatera att produktionen i skogslänen minskat med mer än i riket i övrigt. I det förslag till tvåprissystem som lagts har kravet på bibehållen produktion inom stödområdet tillgodosetts på så vis att man i bildat tre regioner. Den nordligaste består av stödområde ett och två, mellanregionen av stödområde tre och fyra, och den södra regionen är allt utanför stödområdet. Varje stödområde har sin egen kontraktskvot och sitt eget exportfinansieringsavdrag. Genom att ändra kvoter och prisavdrag så kan man minska respektive stimulera mjölkproduktionen och på så sätt bibehålla en önskad produktionsnivå inom respektive region. 1 och med att regeringen nu föreslår att tvåprissystemet skall upphöra försvinner denna möjlighet att styra mjölkproduktionen till stödområdet. Det finns dock en möjlighet att uppnå samma styreffekt utan tvåprissystem. Från regleringskassan utgår nämligen ett utjämningsbidrag som är lika i öre per kg mjölk i alla föreningar i . Storleken på detta utjämningsbidrag är beroende av de avgifter och subventioner som flyter in till regleringskassan men också av de utgifter som regleringskassan har för exempelvis export av överskott. Genom att låta varje region stå för sin egen exportkostnad kan man ha tre olika utjämningsbidrag. Det betyder att så länge en region bara producerar sin egen kvot får den maximalt utjämningsbidrag. Skulle däremot regionens produktion öka över kvoten, så att exportkostnad uppstår, sänks endast den regionens utjämningsbidrag. På så sätt får man en automatisk styrning av produktionen på regional nivå i stället för som , på gårdsnivå. Ett sådant här system skulle med fördel kunna användas på föreningsnivå. Stöd till nyetablering av animalieproducenter Mjölkproduktionen i t. ex. bedrivs till stor del av producenter som är . av de aktiva leverantörerna återfinns i den här gruppen, och de svarar för av mjölkproduktionen. av mjölkproducenterna är och svarar för av mjölkproduktionen. Utvecklingen är likartad i de övriga skogslänen. Skogslänen står följaktligen inför stora generationsväxlingsproblem. vet vi att i samband med varje generationsväxling finns det ett behov av reinvestering och ofta även ett behov av expansion. De yngre har en större försörjningsbörda och måste kanske i större utsträckning bli beroende av lån för att eventuellt lösa ut andra ägare av fastigheten. Om mjölkproduktionen skall kunna bevaras på dagens nivå är det viktigt att dessa generationsväxlingar underlättas. Förslagsvis skulle man kunna lämna ett startbidrag knutet till den produktion som bedrivs och till det statliga stöd som utgår i respektive prisområde. Alla som övertar en gård eller startar ny produktion skulle exempelvis få en engångssumma som består av halva statliga pristillägget som utgår i respektive område, multiplicerat med den mängd mjölk och kött somlevererats . Ett sådant system är mycket lättadministrerat, eftersom all nödvändig information finns på mejerier och slakterier. Bibehållet förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin Den balanssituation i produktionen som eftersträvats och i stort sett uppnåtts inom animalieproduktionen kommer snabbt att ändras om statsmakten beslutar att begränsningarna i byggnadstillstånden inom animalieproduktionen skall upphöra. Effekten blir drastisk för skogslänen när mjölkproduktionen flyttas söderut. Stödområdet, inom vilket sagt att produktionen skall bibehållas, blir den stora förloraren. På grund av den dåliga lönsamheten i spannmålsodlingen står många sydsvenska gårdar i startgroparna att starta eller utvidga animalieproduktionen. Skogslänen med dess sämre förutsättningar kan inte hävda sig ekonomiskt i uppkommande konkurrens. Därför bör nuvarande förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin bibehållas med de dispensregler som gäller och motiveras av beslutet att bibehålla animalieproduktionen inom stödområden. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att begär att regeringen framlägger förslag om ersatt tvåprissystem för mjölkproduktion i enlighet med motionen, 2. att begär att regeringen framlägger förslag om stöd till nyetablering av animalieproducenter i enlighet med motionen, 4 1987/88 Jo66 3. att beslutar avslå proposition 1987/88:165 i den del Mot. som omfattar borttaget förbud mot nybyggnad av djurstallar för nöt- Jo66 kreatur och svin, 4. att beslutar bibehålla nuvarande förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin med de dispensregler som gäller och motiveras av beslutet att bibehålla animalieproduktionen inom stödområdena.