mot · GB02U401 · 1988-01-19 00:00:00 — Det är ännu för tidigt att bedöma utsikterna för reella framsteg. Det är angeläget att noga förbereder sitt deltagande i syfte att kunna bidra till att sessionen inte bara upprepar tidigare uttalanden, som endast sällan kunnat följas upp med konkreta åtgärder och resultat. Det bidrar inte till den ökade tyngd som FN bör ges i det internationella arbetet för fred och säkerhet. Militära uppgifter och vapenexport För att neutralitetspolitiken skall var trovärdig krävs att vårt försvar och vårt samhälle i kris och krig kan klara sig utan omfattande leveranser från andra länder. Landets värnkraft får inte kollapsa därför att något land plötsligt väljer att inte längre exportera till oss. Då kan vi hamna i en situation, där krav ställs på att vi skall agera på ett visst sätt. Vi måste också i kris och krig kunna klara försörjningen av krigsmateriel. Vi importerar av försvarsmaterielen. Om man även räknar med delkomponenter i större system är importandelen . Den svenska försvarsmaterielindustrin är av stor säkerhetspolitisk betydelse. I utlandet uppfattas det som en stark markering av neutralitetsviljan att kan producera egna flygplan, ubåtar och viktiga robotar av kvalitet som är jämförbar med stormakternas. Export av krigsmateriel är i princip förbjuden. Undantag från detta förbud kan beviljas av regeringen. Villkoren stadgas i lagen om export av krigsmateriel. anser att alla stater, liksom vi själva, har rätt att bestämma över sin egen säkerhetspolitik och om man skall ha ett militärt försvar eller inte. För att denna rätt skall bli en reell möjlighet krävs det att vissa länder är beredda att exportera vapen. På samma sätt som vi i är beroende av viss vapenimport för att värna vårt oberoende är andra länder beroende av att importera vapen från bl. Svensk vapenexport kan därvidlag bidra till att ge köparlandet det skydd det anser sig behöva för att kunna avskräcka mot anfall från andra. Vapen får Mot. emellertid inte säljas till länder som bedriver anfallskrig eller som använder U401 vapnen för att förtrycka mänskliga rättigheter. Export av krigsmateriel aktualiserar ständigt problem av principiell karaktär och tillståndsprövningen innebär ofta en synnerligen svår uppgift. Det är omöjligt att utforma riktlinjer för tillståndsprövningen så att alla svårigheter i tillämpningen undviks. Beslut om tillstånd för vapenexport skall ges efter noggranna överväganden av regimens trovärdighet i aktuellt köparland. En betydande restriktivitet måste iakttagas när det gäller dispenser. Kraven måste skärpas vad gäller den politiska stabiliteten i köparlandet. Det står klart att svensk lagstiftning ifråga om krigsmaterielexport har kringgåtts. 'De ansvariga måste självklart ställas tilli svars. Det finns risk att enskilda vapenfabrikanter har skadat . För att försvåra ytterligare brott mot vapenexportlagstiftningen bör statens kontroll över krigsmaterielproducerande företag skärpas. Inriktning och omfattning av marknadsföring av krigsmateriel måste kontrolleras noggrannare. En förstärkning av resurserna hos tullen och KMI måste ske. Därutöver bör de företag som innehar tillstånd för krigsmaterieltillverkning åläggas att skärpa sin internkontroll. Ett utredningsbetänkande har lagts med konkreta förslag om hur den statliga kontrollen över krigsmaterielexporten skall stärkas. Vi anser dessa förslag välgrundade. Vissa vapenköpare har uppenbarligen inte haft den respekt för slutförbrukningsintyget som varit förutsatt. Dessa erfarenheter bör leda till att man låter slutförbrukningsintyget bli ett regeringsdokument istället för som ett dokument som undertecknas av köparen. Vid överträdelse skulle ansvar lättare kunna utkrävas och åtgärder vidtas som förhindrar upprepning. Dessutom bör det därför i slutförbrukningsintyget, allvarligt prövas om landet ifråga över huvud taget skall få komma ifråga för fortsatt svensk vapenexport. De avvägningar som måste görs av den inför ett beslut om dispens för svensk vapenexport är snarare utrikespolitiska än handelspolitiska. Enligt mening måste därför säkerhetspolitiska bedömningar få en ökad tyngd och komma in tidigt i regeringens bedömning av det aktuella köparlandets lämplighet. Här krävs förstärkning och skärpning inte minst av KMI:s resurser och arbetsrutiner. Såvitt vi förstår har detta redan inletts. Enligt grundlagen skall regeringen överlägga med utrikesnämnden innan den fattar utrikespolitiska beslut av större vikt. Vissa utförselärenden rörande krigsmateriel är av den arten, att överläggning med nämnden erfordras. beslöt tillsätta en särskild rådgivande parlamentarisk . Det finns skäl att utvärdera denna form av samråd. synes vara tillfyllest för det behov av samråd mellan regering och opposition som finns. Sammanfattningsvis anser , att kontrollen över den svenska 10 krigsmaterielexporten skall skärpas, ansvaret för fattade beslut skall göras Mot. tydligare och redovisningen av den svenska krigsmaterielexporten ske U401 Sorn vi framhöll i motion 1986/87:1)411 måste syftet med en kärnvapenfri zon i vara att öka säkerheten för och de övriga nordiska länderna. Inget av de fyra nordiska länderna tillåter i fredstid stationering av kärnvapen på sina territorier. och har förklarat sig inte tillåta kärnvapen på sitt territorium i krigstid utan uttryckligt medgivande. Samtliga nordiska länder har genom att ansluta sig till icke-spridningsavtalet (NPT) förbundit sig att inte förvärva eller skaffa sig kontroll över kärnvapen. kan därför anses kärnvapenfritt. Kärnvapenhotet mot de nordiska länderna kommer istället från sovjetiska kärnvapen utplacerade i de baltiska staterna, i Leningradområdet, på och i . När har fullföljts kommer en del av dessa landbaserade missiler såsom SS 12 att försvinna, vilket är välkommet åtminstone i den utsträckning inte medför en uppladdning av sjöoch landburna kärnvapenmissiler i våra nära farvatten. Det vore därför ytterst värdefullt om kärnvapenfria status kunde förstärkas och vinna respekt hos kärnvapenmakterna. Frågan om en kärnvapenfri zon i handlar därför ytterst om att kärnvapenmakterna, i praktiken och , skall lämna bindande garantier för att kärnvapen inte kommer att användas mot eller införas i det nordiska området i händelse av konflikt. Mot bakgrund av de totala styrkeförhållandena i skulle detta kunna öka det konventionella sovjetiska hotet särskilt mot . Det förutsätter därför säkerligen ett läge av varaktig avspänning i , bl. a. som en följd av en reduktion av de konventionella styrkor som i ett visst läge kan sättas in mot nordiskt område. Från norsk sida har man också alltid understrukit det europeiska sammanhanget i diskussionerna om en kärnvapenfri zon i . Med fortsatta nedrustningsåtaganden på kärnvapenområdet i kan frågan om kärnvapenfria arrangemang komma att bli mer naturliga i ett större europeiskt sammanhang. Arbetet med att uppnå en ökad trovärdighet för kärnvapenfrihet bör bedrivas i samarbete mellan de nordiska länderna. Det bör ske i samförstånd och respekt för de olika säkerhetspolitiska lösningar som de nordiska länderna valt. Strävan att förstärka kärnvapenfria status skall öka varje ingående stats säkerhet. Vi får inte bidra till att försvåra för någon enskild nordisk stat. En förutsättning för att skall kunna ingå i ett nordiskt kärnvapenfritt arrangemang är att detta bedöms vara förenligt med den svenska neutralitetspolitiken. Det är viktigt att i detta sammanhang klargöra att ett kärnvapenfritt för svensk del aldrig kan få formen av ett avtal med kärnvapenmakterna. Detta skulle stå i uppenbar strid med vår traditionella neutralitetspolitik, som bl. a. ej medger att utomstående makter ges för dragsmässiga möjligheter att ställa krav eller villkor på den politik vi för. möjlighet för att uppnå en kärnvapenfri zon kan därför vara genom en för Mot. 1987/88 kärnvapenmakterna gemensam utfästelse i FN. Frågan är föremål för studier i den nordiska ämbetsmannakommittén. Frågans mycket komplicerade karaktär och de olika legitima säkerhetspolitiska aspekter som varje nordiskt land har att lägga på den, gör det angeläget att detta arbete bedrivs utomordentligt ingående och varsamt. De parlamentariska partierna bör ges möjlighet att fortlöpande ta del av ämbetsmannakommitténs arbete. Det sker lämpligen inom ramen för utrikesnämnden. ESK-könferensen i närmar sig sin avslutning. Det är viktigt att man kan nå balanserade framsteg inom alla de olika områdena inom ESK-arbetet. Det gäller inte minst beträffande mänskliga rättigheter, där ansträngningarna efter Madrid-mötets avslutande inte gett särskilt påtagliga resultat. Det är givet, att framsteg på vissa områden inte får blockeras av svårigheter på andra. Det är dock uppenbart, att det klimat som fordras för att föra ESK-processen i sin helhet framåt är beroende av balans i framstegen. Den nuvarande inriktningen att behandla nedrustningsfrågorna i en inre och en yttre konferens med nära samordning och information ligger väl i intresse som liten alliansfri stat. Denna konstruktion kan underlätta samtal och överenskommelser inom det konventionella styrkeområdet. Även i fortsättningen bör från svensk sida frågor om utvidgade och fördjupade förtroendeskapande åtgärder drivas med kraft. murmansktal innebär kanske en öppning även inom det området. Situationen i , inte minst mot bakgrund av eventuella förändrade dispositioner hos NATO eller som en följd av , gör framsteg på det området särskilt angelägna för . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande svensk säkerhetspolitik, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande kränkningar av vårt territorium, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande som fritt hav, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att fortsätter att aktivt verka för ett förbud mot utveckling, produktion och lagring av kemiska vapen samt förintande av befintliga lager, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande en kärnvapenfri zon i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av balanserade framsteg i ESK samarbetet vad gäller ekonomi och miljö samt särskilt mänskliga rättigheter, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande export av krigsmateriel. 1987/88 U401 () () hr land (fp) () () () () ()