ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Kr257 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr257 om bibehållande av lånecentralverksamheten vid stadsbibliotek Genom beslut av inrättades första s. k. lånecentral i . Anledningen härtill var att på grund av sina goda bokliga resurser mycket frekvent anlitades för lån till andra bibliotek i olika delar av landet. Då detta var en uppgift, som gick vida utanför primärkommunala och länsregionala åtaganden, befanns det lämpligt, att ett särskilt statligt stöd utgick för denna del av verksamheten. Efter nya riksdagsbeslut inrättades sedermera lånecentraler även i och . Till lånecentralerna knöts en s. k. depåbiblioteksfunktion. Av de tre lånecentralerna är den som redovisar det största antalet effektuerade låneansökningar. Dessa fördelade sig sålunda på följande sätt: Lånecentralen i 24729 (50,) Lånecentralen i 18157 (37,) Lånecentralen i 6 200 (12,) I vetskap om att de statliga anslagen till lånecentralsverksamheten var på väg att urholkas och med hänsyn till att kostnaderna för verksamheten till ingen del bör åvila värdkommunerna, föreslog bl. a. i sitt remissyttrande folkbiblioteksutredning, att särskilda avtal angående lånecentralsåtagandet och verksamhetens finansiering skulle träffas mellan staten och värdkommunerna. Ett viktigt skäl härtill var också att de tre kommunerna bär arbetsgivaransvaret för de vid lånecentralerna anställda, i fyra kvalificerade tjänstemän. I den följande propositionen (1984/85:141) anförde statsrådet bl. a. följande: Staten har kostnadsansvar för lånecentrals- och depåverksamheten. Enligt min mening bör därför staten ta upp förhandlingar med var och en av de tre kommunerna om verksamhetens inriktning och planering. Jag avser därför att senare föreslå regeringen att ge ett sådant förhandlingsuppdrag. beslöt i enlighet med propositionen . förlopp tog kontakt med parterna varvid inga från kommunernas sida antagbara förslag framlades. Några vidare kontakter ägde sedan inte rum förrän företrädare för de tre lånecentralerna tog kontakt med i syfte att söka finna nya vägar att lösa problemen. Det är utomordentligt viktigt att lånecentralen i bibehålies. förslag som innebär att både lånecentralsverksamheten och depåverksamheten försvinner från skulle allvarligt skada hela biblioteksväsen. Avsikten med lånecentralerna är ju att de väl rustade större folkbiblioteken med hjälp av sina bättre resurser skall lämna service åt låntagare vid bibliotek i sådana landsdelar som är mindre väl försörjda med böcker och andra medier. Detta är en mycket omfattande uppgift, som för att kunna utföras måste fördelas på flera än en instans och definitivt inte bör koncentreras till det resursmässigt svagaste lånecentralsbiblioteket. Eftersom nu förflutit utan att de av påyrkade förhandlingarna lett till något resultat och allvarliga farhågor finns att kommun skulle få ansvaret för all lånecentralsverksamhet för böcker på svenska språket bör enligt vår uppfattning klart uttrycka som sin mening att lånecentralsverksamheten vid bör finnas kvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna var i motionen anförts om bibehållandet av lånecentralsverksamhet vid . 1987/88 Kr257
mot · GB02Kr259 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr259 av och () om är en unik institution som under sin drygt 20-åriga verksamhetstid gjort stora insatser för att stödja den svenska barnoch ungdomslitteraturen, dels genom att bidra till och fördjupa informationen om denna, dels genom att på olika sätt ge service åt forskarstuderande, lärare, bibliotekarier och den intresserade allmänheten. är känd världen över. är den svenska barnbokens främsta beskyddare och marknadsförare. Institutet har dock under en följd av år - som så många andra mindre kulturinstitutioner kämpat med ekonomiska svårigheter som har hämmat dess utvecklingsmöjligheter. Regeringen ger i årets budgetproposition institutet en förstärkning av det statliga bidraget. I en partimotion har vi föreslagit ytterligare . För dess fortsatta utveckling är det nödvändigt att staten tillförsäkrar verksamheten en fast ekonomisk grund. Det handlar om medel på en i och för sig blygsam nivå men som kommer att få en stor effekt när det gäller att öka kunskapen om den svenska barn- och ungdomslitteraturen. Statsrådet anmäler, med hänvisning till vad institutet anfört i sin anslagsframställning, att han avser föreslå ett utredningsarbete för att finna vägar att säkerställa verksamhetens existens på . Det är angeläget att en sådan översyn sker skyndsamt och att den konstruktion som slutligen väljs för det statliga stödet till institutet inte medför någon ökad byråkratisering av den nu så effektiva verksamheten. Staten bör på enklast möjliga sätt garantera institutet nödvändig kompensation för höjningar av de grundläggande utgifterna för löner och lokaler. Detta bör kunna göras utan att institutets för arbetet värdefulla stiftelseform förändras. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hur det statliga stödet till bör utformas.
mot · GB02Kr260 · 1988-01-21 00:00:00 — 1987/88 :Kr260 av () om omplaneringar inom museisamlingar Framgångsrika museer har ofta lyckats skapa en klart utmejslad profil i sina samlingar. De ansvariga har medvetet försökt att inom avgränsade områden skapa fullödiga samlingar som på ett högkvalitativt sätt belyser en tidsperiod inom konsten, en viss konstriktning, en viss kulturhistorisk period etc. En sådan uppbyggnad av samlingarna måste om den skall vara ekonomiskt möjlig bygga på en långsiktig politik. a. har museerna haft som princip att satsa på kanske tio unga konstnärer för att konstatera att en av dessa fått en konstnärlig utveckling som väl försvarar en plats bland museets samlingar. Museet har då kunnat sälja de konstverk som bedöms som mindre lämpliga i museets samlingar. Våra museer erhåller konstverk och andra föremål genom donationer. När donationerna mottages har de förmodligen ansetts vara till gagn för samlingarna, men efter något eller några decennier händer det inte så sällan att de donerade föremålen inte passar in i museets långsiktiga utveckling. Det naturliga vore att möjligheter, som inte föreligger, finns att sälja eller byta även donerade konstverk eller föremål. Donator har ändå genom sitt bidrag stött museet även om konstverket/föremålet omsatts och nyttjats för andra inköp. De svenska museernas framtida uppbyggnadsarbete skulle främjas, om reglerna vad gäller donerade föremål skulle kunna ändras så att en större rörlighet i samlingarna enklare skulle kunna uppnås. skulle möjligheterna att satsa på unga, ännu okända och oprövade kulturskapare underlättas dels genom att museerna genom försäljningar skulle erhålla medel för nya inköp, dels därför att ofta betydande kostnader för en säker och utrymmeskrävande förvaring av föremål, beståndsredovisning etc. skulle minska. Med hänvisning till vad som ovan anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär förslag om en översyn av de regler som gäller för donationer till våra museer för att främja och underlätta ett framsynt uppbyggnadsarbete av samlingar inom konst, kulturhistoria, teknik etc.
mot · GB02Kr261 · 1988-01-22 00:00:00 — av m. fl. (fp, m, c, vpk) om litteraturstödet 1987/88 Kr261265 Utgivningsstödet inom litteraturstödet har under utsatts för en urholkning som börjar leda till att stödet ej kan fungera i enlighet med de intentioner som ligger till grund för det. I budgetpropositionen redovisas anslaget under denna punkt (G 12) på ett så ofullständigt sätt att det inte framgår att anslaget för utgivningsstöd inte ens fått den 3-procentiga uppräkning som i budgetpropositionen i övrigt tillämpas. Anslaget har minskats med . för den särskilda klassikerserien för skolan. för att den 3-procentiga uppräkningen skall gälla. Urholkningen har nått det stadiet att den möjlighet har att omfördela medel inom den tillgängliga ramen för utgivningsstöd är användbar. inventering av bokbranschen (i Boken - en översikt, Rapport från 1987:2) ger vid handen att de problem som föranledde att litteraturstödet infördes alltjämt består. Den svenska skönlitteraturen får allt svårare att hävda sig på marknaden. håller utgivningsstödet på att förlora sin karaktär av generellt verkande selektivt stöd där endast triviallitteratur skulle ställas utanför. Det skönlitterära stödets omfattning bör återställas till nivån 300 stödda titlar. Slagsidan på marknaden för anglosaxisk översättningslitteratur av varierande halt blir alltmera markant, som översättningsstödet blir allt ihåligare. Mot denna bakgrund bör anslaget till utgivningsstöd inom litteraturstödet räknas upp med 1 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. Detta kan ske genom att anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. (F3) reduceras med motsvarande belopp. Detta kan ske utan större våda eftersom i årets budgetförslag får väsentligt utökade medel för relativt fri disposition. Det i sin tur betyder att de faktiska anslagsbesluten flyttas från riksdag och regering till . Vi anser inte att denna maktförskjutning är önskvärd. Mångfalden inom kulturområdet kan i allmänhet tillgodoses bättre om regeringen redovisar sina förslag och låter ta ställning. På flera punkter i årets kulturbudget är anslagsbeloppen svåra att analysera, och det torde inte gagna någon i det långa loppet. Kulturpolitiken bör fastställas under offentlig insyn och allmän debatt, inte av en eller annan tjänsteman inom . Med anledning av det anförda hemställs 1. att till Litteraturstöd (G 12) för anslagsposten Utgivningsstöd anvisar 1 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 2. att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m. m. () - för att i motsvarande mån begränsa den för avsedda dispositionsposten - anvisar lmilj. mindre än regeringen föreslagit. () (vpk) 1987/88 Kr261
mot · GB02Kr265 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr265 av () om forskningsarkivens öppethållande Enskild forskning i de öppna arkiven har markant kommit att försvåras. På grund av besparingsåtgärder, som genomförts inom statsförvaltningen , har öppethållandet för och de sju landsarkiven minskat - detta om man ser frågan på lite . Därmed kan man också konstatera att enskild forskning har försvårats . Visserligen har det skett en trend mot ett något lugnare läge. Således har utvecklingen mot ytterligare kortare öppettider avtagit. Skadan är dock redan skedd. Tillgängligheten av de öppna arkiven har kraftigt försämrats för den enskilde. Även om det saknas särskilda bestämmelser om öppethållande av arkiven för enskild forskning står det klart att budgetbesparingar inte i första hand skall tillåtas slå igenom i arkivens tillgänglighet för allmänheten. Det är angeläget att öppettiderna i de öppna arkiven blir föremål för översyn med inriktning att tillgängligheten för enskild forskning tillåts öka. Det måste finnas möjligheter till besparingar inom andra områden av arkivens verksamhet än att minska tillgängligheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillgängligheten för enskild forskning i de öppna arkiven.
mot · GB02Kr269 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr269 av och () om en stavningsreform I det kunskapsintensiva samhället är förmågan att läsa och skriva avgörande för en individs förmåga att klara både arbetsuppgifter och vardagliga krav. Att lära sig skriva och därmed också att stava rätt blir allt viktigare. Men det är inte särskilt lätt att lära sig stava det svenska språket. Stavningsreglerna är många, och undantagen från reglerna likaså. Dubbelteckning, sj- och tj-ljuds stavning är svåra prövostenar för många, barn och vuxna. En mycket stor del av undervisningen i svenska , men inte minst , används till rättstavning. Åtskillig specialundervisning krävs för att hjälpa elever med skrivsvårigheter. Många är de barn som för hela livet avskräcks från att försöka i skrift få ner tankar och känslor på grund av rädsla för att de skall stava fel. Under har också mottagit ett stort antal invandrare, som på många olika sätt berikat vårt svenska samhälle. Självklart är rättstavning av svenska ord ett mycket stort bekymmer för dessa invandrare, som också ofta inte deltagit i svenskundervisning i skolan. Inte har vi i haft en stavningsreform, trots att kanske just en stavningsreform mer än en del ekonomiska reformer skulle minskat de sociala klyftorna i vårt samhälle. En stor stavningsreform skulle naturligtvis medföra problem. Det är inte lätt att lära om, vad man lärt i skolåldern, och efter en stavningsreform finns risk att enkla ord skulle börja stavas på en mängd olika sätt. Sanningen är dock att är rättstavning inte lika vanlig som . Med hjälp av modern teknik i våra ordbehandlare, skulle också en ny stavning av ord relativt snabbt slå igenom i tryck. Argumenten mot en stavningsreform kommer ofta från språkhistoriker, som mycket riktigt påminner oss om att just i ordets stavning kan man avläsa ordets historia. För att belysa svårigheter med och effekter av en stavningsreform bör en särskild utredning tillsättas. I en sådan utredning bör ingå företrädare för såväl svensk språkvård som skolväsende, invandrarorganisationer och media. Självklart skall även parlamentariker ingå i utredningen. Med anledning av vad som anförts hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning kring en stavningsreform. () () 1987/88 Kr269
mot · GB02Kr272 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr272 I finns tre lånecentraler som är knutna till stads- och länsbiblioteken i , och . Lånecentralernas uppgift är att lämna service åt låntagare vid bibliotek i sådana delar av landet som är mindre väl försörjda med böcker och andra medier. fick landets första lånecentral 1962. Anledningen var att man hade goda bokliga resurser och ofta anlitades för lån till andra bibliotek. har det kommit till stadsbiblioteks kännedom att statens förhandlingsnämnd vill lägga ner lånecentral, som alltså är den äldsta och mest anlitade i landet, vilket biblioteksnämnden i inte accepterar. Planerna går i stället ut på att större delen av lånecentralverksamheten skall koncentreras och flyttas till . är skeptisk till att ensam kommer att kunna klara av att förse alla småbibliotek med böcker. Risken finns också att om lånecentralen i läggs ned så måste man upphöra med all utlåning av medier till bibliotek utanför . Då, menar man i , kommer en av det svenska folkbiblioteksväsendets grundprinciper, den fria tillgången till all litteratur och all information som står att få inom landet, att sättas ur spel. En nedläggning kommer också att drabba de vetenskapliga biblioteken. Sammanfattningsvis kan sägas att förslaget om nedläggning av lånecentralen i saknar förankring i tidigare utredningar och förslag och måste betraktas som ytterst anmärkningsvärt framför allt kultur- och bibliotekspolitiskt. En nedläggning skulle leda till betydligt försämrad service för låntagarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att får behålla sin lånecentral.
mot · GB02Kr273 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr273 av (vpk) om lokaler för danskonsten Människors djupaste känslor har från äldsta tider sökt sig uttryck i rörelse, i dans. Dansen är bland det först utvecklade av alla konstområden, som dansen i många länder och kulturer har en bred social funktion. I de gamla kulturerna blev dansen en del av kulten eller uttryck för vardagens innehåll, t. ex. fruktbarhets-, skörde- och friardansen. Västerlandets folkdanser kunde även vara en del av en religiös ritual (t. ex. hos judarna). Balett är en följd och utveckling av den rituella dansen. Baletten som konst, utövad av professionella dansare, gör sig märkbar i och . Den ryska baletten i spelade en avgörande roll för bildkonstnärerna , samt för tonsättare som och . Den svenska baletten har funnits sedan :s tid. Det är dock först som svenska koreografer, som , , m. fl., utvecklade den moderna baletten till att få internationell kvalitet och betydelse. Intresset för dansen som konstnärlig uttrycksform ökar mer och mer. och har, liksom Operan i , fina corps de ballets och duktiga koreografer. För alla dessa finns emellertid problemet att man inte förfogar över tillräckliga utrymmen för att dels öva, arbeta och studera i, dels för att ge föreställningar i, som står i relation till det växande publikintresset. Ännu större problem har de fria dansgrupperna, som ofta hindras i sin konstnärliga utveckling på grund av lokalbrist. Svensk danskonst behöver en institution. måste få en scen i , Operan en annexbalettscen, Göteborgs-, Malmö- och Östgötabaletterna en gästspelscen och de fria dansgrupperna i hela landet, samt och behöver ett . En tänkbar lokal för ett kunde vara stadsteaters gamla lokaler vid Folkets Hus, som blir lediga efter flyttning till . Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att undersöka förutsättningarna för att få till stånd ett i , i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88 Kr273
mot · GB02Kr275 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr275 om en monumentalstudio vid i väcktes i av fyra män tanken att i det lummiga och gröna sjukhusområdet, där det nedlagda Epidemisjukhuset ligger, skapa en hemvist för konstnärer av alla slag. blev det typiskt göteborgska namnet. Initiativtagarna skrev: Med förhållandevis enkla medel kan man här förverkliga visionen om ett konstnärscentrum, en unik skapande oas och en mötesplats för vanliga kulturintresserade människor. Här skulle skapande yrkesutövare av alla slag konstnärer, skådespelare, musiker, journalister kunna utbyta erfarenheter, arbeta, visa och undervisa. beskriver vad den kan betyda för olika målgrupper på möjlighet att hyra ateljé till en rimlig kostnad möjlighet att arbeta, visa och undervisa tillfälle att samarbeta med konstnärer med skiftande inriktning och med olika nationalitet möjlighet att genomföra större gemensamma projekt gästateljéer för nordiska och internationella konstnärer en lustpark att ströva i, som en förlängning av . Området kring är parkliknande och kommer att bli ännu vackrare med blommor, skulpturer och fontäner en mötesplats för kulturintresserade människor. Det kommer att ordnas utställningar, ateljévisningar, föredrag, konserter m. m. fortbildning för konstnärer och arkitekter kommer att bedrivas i form av enstaka kurser studiebesök, mötesplats och inköpsrond på med internationella gästateljéer vill föra fram och som en spännande miljö att skapa i. Här kan konstnärer från hela världen ges möjligheten till samarbete med kolleger med skiftande nationalitet och verksamhet, utbyta erfarenheter och inte minst ta aktiv del i och kulturliv. skall, kort sagt, fungera som en bred kontaktyta och vara en tummelplats för tankar, språk och känsloyttringar. Ett utmärkt sätt att skapa förståelse för de livsbetingelser som människan står inför. arbetar ett sextiotal konstnärer i ateljéerna och över 300 ytterligare sökande finns. Initiativrika, djärva och förutseende konstnärer har genom sin energi, sin skapande förmåga och sin idealitet lagt grunden till ett konstnärscentrum som torde sakna motstycke. För att göra denna skapelse komplett krävs en monumentalstudio, som skulle ge utrymme för utställningar, experimentscen för teater och musik, konferenser, festivaler etc. Monumentalstudion skulle verksamt bidraga till att placera på den kulturella världskartan. Det krävs nu att alla som inser konstens betydelse i samhället och har ansvaret verkligen aktivt medverkar till fullföljandet av detta viktiga projekt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en monumentalstudio vid i . 1987/88 Kr275
mot · GB02Kr276 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr276 om statligt stöd till museum skiljer sig i flera avseenden från de flesta andra museer i så motto att det är delat med verksamheten utspridd på olika platser. Förutom finns på Vikingsberg inrättat ett konstmuseum, så Kärnan, vartill kommer . är ett kulturcentrum för hela med stadsteater, konserthus och ovan nämnda museum. Andra städer av storlek är vanligtvis säte för länsmuseum vilket då är berättigat till statligt stöd i form av grundbidrag. har hos regeringen anhållit att museet skall bli berättigat till statligt stöd. Verksamheten vid museet är omfattande men kostsam. är i många avseenden unikt och huvuddelen av besökarna utgörs av turister från när och fjärran. Driften av detta lägger en mycket tung börda på kommunen som verksamheten och underhållet av byggnaderna måste hålla en hög standard för att inte oersättliga värden skall gå till spillo. har vid sin prövning av anslagsframställningen avstyrkt densamma. Enligt min uppfattning har inte fullgoda skäl framförts för en sådan avstyrkan. bör därför vara berättigat till ett statligt stöd motsvarande tio grundbidrag att utgå ur dispositionspost. Enligt i annan av moderater väckt motion föreslås att anslaget under bör utgå med . Enligt propositionen bör genom anslaget få utrymme för ökade insatser bl. a. för barn- och ungdomsteater. Det bör då särskilt erinras om att i hög grad är inriktat mot barn- och ungdomsverksamhet, också på teaterområdet. I avvaktan på att den nu pågående utredningen om regionalt kulturstöd slutfört sitt arbete bör därför utgå till från dispositionspost under . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ur anslaget F . skall utgå till .
mot · GB02Kr277 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr277 om ett riksidrottsmuseum i i bildades och står under ledning av Stiftelsen . verkar denna stiftelse, vars syfte är att: handha vården av befintliga och tillkommande idrottshistoriska samlingar befrämja tillkomst och fortbestånd av ett idrottsmuseum i i övrigt främja det idrottshistoriska intresset i och därvid söka samråd med andra organisationer med likartat syfte samt följa utvecklingen inom det idrottshistoriska området. Redan vid i fanns en särskild byggnad om ca , där minnen från olika sport- och idrottsgrenar visades. Det finns inte i , kanske med undantag för , någon riktigt bra förebild för hur ett allsidigt idrottsmuseum skall se ut. Grunden är naturligtvis samlingarna av föremål, böcker, arkivhandlingar etc. För att skapa ett levande och intressant museum krävs också att allmänheten kan ta del av denna idrottshistoria genom utställningar, forskarservice, bildspel, föredrag osv. Excercishuset på är moch landets äldsta i bruk varande idrottshall. Den invigdes och de flesta inomhusidrotter har där haft sin hemvist. Stiftelsen räknar med att kunna få disponera denna gamla anrika idrottshall för sin verksamhet. Stora kostnader är förenade med projektet. Det är emellertid angeläget att detta för alla idrottsintresserade människor betydelsefulla museum kommer till stånd. Genom stora frivilliga insatser har en god början gjorts. Sålunda finns stora samlingar från de flesta idrotter. Detta är resultatet av ett mångårigt, målmedvetet arbete. För att förverkliga idén om ett idrottsmuseum som verkligen gör skäl för namnet krävs ett stort ekonomiskt engagemang med insatser från alla berörda parter. i bör ligga vid Excercisheden, första idrottsplats, där flera utifrån kommande idrotter utövades i . Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett riksidrottsmuseum i . 1987/88 Kr277