mot · GB02Kr312 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr312 av () om folkräkning av samerna i I sameutredningens betänkande (SOU 1975; 100) redovisas i de norrländska landskapen ca 2 500 renskötande samer och ca 10 000 icke renskötande samer, medan samernas antal i hela landet beräknades uppgå till ca 17 000 (en enligt utredningens egna förutsättningar troligen alltför låg siffra). Beräkningen gjordes av professor , . Ett sameting skall hållas i , liksom i och . I grundas utseende av ombud ur valmanskåren på samisk folkräkning. De svenska fjällen har talat och skall tala lapska Även den i kärnområdet i boende icke renskötande samebefolkningen är viktig för samekulturens bevarande. Denna kultur består i interaktion med land och vatten, varför rätten till dessa nyttigheter är en central fråga ur samekulturell synpunkt. Rätten vilar på urminnes hävd, enligt skattefjällsdomen. Samiska pionjärer som , , och Ruong ansåg samer i det samiska kärnområdet lappmarkerna i samt och trakterna däromkring i vara goda kulturbärare, även om de ej ägnade sig år renskötseln, som rationaliserats och ökat sitt teknikinnehåll. Renskötarna har en stor, närmast facklig organisation, SSR, i , och även samerna i och samt flera kommuner är tämligen väl organiserade. Av i samklang med sin norska motsvarighet NOU 1984:18 framgår behovet av den positiva diskriminering samer har folkrättslig rätt till. Risken för rättsförluster är emellertid stor i den samekulturellt betydelsefulla gruppen småsamerna. Lappbyn var enligt lagar en öppen organisation med fri etableringsrätt för samer, och alla samer ägde i princip jaktoch fiskerätt i kraft av urminnes hävd. Dessa lagar byggde uttryckligen på begreppet sedvanerätt. skattefjällsdom i fastställer samernas rätt därvidlag som en civilrätt vilande på urminnes hävd. Det norrländska lantmäteriverket den norrländska avvittringen enligt stadga i medförde och de första decennierna svåra rättsförluster för de icke renskö tande samerna i det samiska kärnområdet. Dessa samer har ej fått känna någon som helst medvind från statens sida. Detta oaktat den stora samekulturella betydelsen. Inför är det viktigt att den samiska valmanskåren kan bestämmas. Den demokratiska process som vi bekänner oss till i måste komma också vårt ursprungliga folkslag till del. Det kan befaras att bortfallet i den icke renskötande gruppen inom det samiska kärnområdet blir betydande. Det är förödande mot avsikterna med att hålla ett officiellt sameting. Starka skäl finns ur demokratisk synpunkt för en samisk folkräkning med individkända samer i kärnområdet. En sådan folkräkning medverkar också till att valarbetet kan ske på ett ur demokratisk synpunkt godtagbart sätt. Rättsförluster för samerna måste undvikas. Internationellt sker individbestämda folkräkningar av urfolk (indianer, maorier och andra grupper som tillhör ), och en sådan folkräkning torde vara en förutsättning för fullföljandet av de folkrättsliga skyddsregler i FN:s konvention av 1966 om sociala och medborgerliga rättigheter, som förbundit sig till. Även SSR har verkat mycket starkt för en sådan samisk folkräkning. Dåvarande socialdemokratiska regleringen beslöt om en sådan folkräkning, men den har sedan aldrig kommit till stånd. Samernas rättigheter måste skyddas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en individbestämd samisk folkräkning i bör komma till stånd. 1987/88 Kr312