mot · GC02Sk444 · 1988-01-01 00:00:00 — 1988/89 :Sk444 av En rättvis skattepolitik 1988/89 Sk444 Skattepolitiken är ett av flera medel för att uppnå önskade fördelningspolitiska effekter. Den utgör en viktig del av den ekonomiska politiken. Ett rättvist skattesystem kan medverka till utjämning av stora inkomst- och förmögenhetsklyftor. Ett nytt - rättvist - skattesystem är nödvändigt för att återskapa de breda folklagrens förtroende för samhällets behov av skatteinkomster. Ett sådant system måste baseras på skatt efter bärkraft dvs. att skatten i praktiken drabbar höga inkomster och förmögenheter hårdare än låga. Grundlinjerna för ett sådant system måste - enligt kommunisternas uppfattning - medföra minskade bördor på lönearbete och väsentligt ökade på arbetsfria inkomster (kapital- och spekulationsinkomster). Det nuvarande systemet för beskattning har urartat. Det har mist det mesta av sin utjämnande - progressiva - effekt. I hög grad fungerar det tvärtom regressivt. Främst har detta möjliggjorts genom generösa avdragsregler. Skatteplanering och skatteflykt är medel för dem med höga inkomster och större förmögenheter att undandra sig beskattning. De med normala arbetsinkomster har däremot ingen eller ringa möjlighet att minimera skatten. Resultatet har därför blivit att progressionen - utjämningen - i beskattningen motverkats och genomsnittligt erlägger höginkomsttagarna inte högre andel skatt än de med normala inkomster av lönearbete. har detta fenomen varit speciellt utmärkande. Sammantaget har hög inflation och skattereformer med marginalskattesänkningar tillsammans med systemets generositet bidragit till en kraftig omfördelning av bördorna till det förmögna och spekulerande fåtalets fördel. Goda samhällsinkomster är nödvändiga för att skapa största möjliga utjämning inom det rådande ekonomiska systemet. Med omvänt förhållande framtvingas privatiseringar av viktiga funktioner som skall ombesörjas av den gemensamma sektorn. För att alla skall ges möjligheter till en bra utbildning, en god sjuk- och hälsovård, barn- och äldreomsorg, en socialt acceptabel bostad, rätten till jobb, kollektiva färdmedel och en i övrigt god social och kulturell service, krävs ökade insatser till den gemensamma sektorn. Inte heller kan nödvändiga åtgärder vidtas för att säkra en god miljö utan samhälleliga åtgärder och insatser via denna sektor. kommunisterna hälsade därför med tillfredsställelse tillkomsten av utredningarna på skatteområdet som skall \ lägga fram sina förslag. 1 1988189.3 sami. Skatteutredningarna och framtidens skatter Tyvärr måste konstateras att förslagen knappast kommer att kunna kallas för rättvisa. Med de förslag till reformer som i utredningar nu behandlas beträffande inkomstbeskattningen, den indirekta beskattningen och företagsbeskattningen kommer det att bli få inkomstutjämnande effekter. Proportionella skatter med klart regressiva effekter (dvs. drabbar hårdast de med små inkomster) blir resultatet av århundradets skattereform" om intentionerna genomförs. Den statliga inkomstskatten för fysiska personer som formellt haft en progressiv karaktär (dvs. ökar procentuellt i takt med ökade inkomster) fövandlas till ett marginellt inslag i skattesystemet. Detta progressiva skatteinslag uppgick till nära en tredjedel () av samhällets totala skatteinkomster. Efter den av finansminstern och inkomstskatteutredningens sekretariat skisserade skattereformen kommer inkomstskatten att utgöra endast ca en tjugondel (). Bolagsbeskattningen förändras men beräknas inte öka intäkterna till samhället utan görs neutralt. De indirekta skatterna, mervärdesskatten och punktskatter, breddas respektive ökas för att medverka till finansiering av de stora skattesänkningarna för höginkomsttagarna som föreslås. Boendet blir dyrare, oavsett om det är egnahem eller hyresboende. Kostnader för resor, även arbetsresor med kollektiva färdmedel, energi m.m. ökas, allt med utgångspunkt att finansiera reformen på inkomstskatteområdet. Till detta säger vpk nej. Vi vill inte medverka till ökade orättvisor i beskattningen i stället för att skapa ett skattesystem som bygger på en rättvis beskattning efter bärkraft. Vpk vill medverka till ett väsentligt ökat skatteuttag på bolagen som , år , redovisar nya rekordvinster, ersätta huvudparten av de kommunala skatterna med en skatt ur produktionen, slopade avdrag för underskott" och en reellt skärpt skatt på kapital, spekulation och större förmögenheter. Detta medför en kraftigt minskad skatt på arbetsinkomster och allmänna pensioner som det är möjligt att återinföra en progressivt verkande (inkomstutjämnande) beskattning. Skattekvoten, dvs. summan av skatter och avgifter (sociala etc.) i förhållande till bruttonationalprodukten - BNP - av borgerliga politiker och ekonomer kallat skattetryck, har getts felaktiga proportioner. I kampanjer för sänkta skatter försöker man ge intryck av att om skattekvoten ökar skulle detta minska hushållens konsumtionsutrymme. Resonemanget låter bestickande men är oriktigt och rymmer ett begränsat synfält. Skattekvoten är avhängig tillväxten i ekonomin - BNP. Om tillväxten är lägre än löneökningarna ökar skattekvoten och omvänt om tillväxten är högre än samma löneökning minskar skattekvoten. Vidare stannar inte skatteintäkterna i samhällets kassakista utan fortsätter i det ekonomiska kretsloppet. Skattepengar återförs direkt eller indirekt till hushållen genom s.k. transfereringar. Detta sker bl.a. inom ramen för socialförsäkringssystemet, barnbidrag, pensioner etc. När tranfereringarna kan ökas ger det dessa hushåll mer pengar att röra sig med. Skattepengarna återförs även indirekt till hushåll och företag, när de bl.a. brukas för offentlig konsumtion, typ skola, sjukvård m.m. Om dessa inte skulle betalas via skatten skall de ändock betalas, och då direkt ur den egna plånboken. Den som då har mest i plånboken kan köpa sig bäst kvalitet. av statens inkomster används för att betala räntor på statsskulden. Det mesta gäller räntebetalningar till inhemska långivare, ofta finansiella institutioner och företag. Om staten tidigare haft ett större skatteuttag från finans- och företagsvärlden skulle skattekvoten höjts som staten inte behövt låna lika mycket, och därför i ett senare skede inte behövt betala lika höga räntekostnader. Frågan om skattekvotens storlek är inte det väsentligaste utan var skatter och avgifter tas ut och vad de används till. Om skattekvoten ökar för att minska inkomstklyftorna och trygga välfärden så är det enligt vår mening bra, men om skattekvoten ökar för att bygga fler eller för att subventionera storföretagens vinster är det dåligt. Skattekvoten - skattetrycket i brukar också jämföras med andra länder. I dessa jämförelser ligger högt, men jämförelserna haltar betänkligt. I andra länder ligger oftast inte avgifter till socialförsäkringssystemet (arbetsgivaravgifter) som i . Där betalas de i stället i form av försäkringsavgifter och ingår inte i skattekvoten. Vid en jämförelse måste alltså dessa räknas bort och istället för blir kvoten . I detta avsnitt samanfattas vpk:s linje för en rättvis skattepolitik. En verklig förändring mot ett rättvist skattesystem måste ske i flera steg. Först kan förbättringar göras med förändringar och skärpningar beträffande avdrag, kapital och förmögenheter samt justeringar av progressiviteten. Därefter kan en produktionsbeskattning införas som gradvis får ersätta huvuddelen av de kommunala inkomstskatterna. I ett kortare perspektiv krävs åtgärder för att kraftigt minska undandragandet av skatt och utjämna de stora skillnaderna mellan utdebiteringen i landets kommuner och landsting. Progressionen - utjämningen i skattesystemet - måste åter bli en realitet. Företagsbeskattningen reformeras så att näringslivets vinster i ökad utsträckning kan komma hela samhället tillgodo. Det ökade skatteuttaget på företagen riktas i första hand mot storföretagen som erlägger ca hälften så hög skatt som de små företagen. I motionen lägger vpk också förslag om ett slopande av underskottsavdragen i inkomstbeskattningen och kompenserar detta med en samhällelig bostadsfinansiering för egnahem, bostadsrätter och fritidshus med låg och fast ränta som i princip halveras. På detta sätt uppnås en långtgående reformering av skattesystemets problem med underskottsavdragen utan att boendekostnaderna drastiskt ökar i likhet med vad som föreslås i Feldts skatteskiss. Fortsatt skatteplanering motverkas effektivt genom denna åtgärd. Vpk föreslår även förändringar i aktie-, förmögenhets- och tobaks beskattningen i skärpande riktning. Vi föreslår dessutom höjda avdrag för underhållsbidrag och fackföreningsavgifter samt höjning av stämpelskatten på lagfart vid fastighetsförvärv för juridiska personer och införandet av fastighetsskatt för industrifastigheter. I särskilda motioner lägger vpk fram förslag om slopande av momsen på mat och energibeskattningen. Medan politiker och proffessionella debattörer diskuterat marginalskatter så har obalanserna i den kommunala beskattningen växt. För majoriteten av de skattskyldiga är kommunalskatten den ojämförligast största delen av erlagd skatt. De proportionella kommunalskatterna har stigit så att de belastar hushåll med låga inkomster tämligen kraftigt. Statsmakterna har berövat kommunerna en del av deras skatteunderlag som man skurit ned statens bidrag till kommunsektorn. har kraven på kommunernas service stigit, t.ex. med ett ökat antal äldre. Åtstramningarna inom kommunalsektorn har gjort att erforderliga ny- och reinvesteringar släpat efter. Många kommuner har försökt att begränsa kommunalskattehöjningarna genom att höja taxor och avgifter. Även avgiftshöjningarna drabbar i de flesta fall hushåll med svag ekonomi. I sin förlängning kan stigande taxor leda till ökad acceptans för avgiftsfinansierade system och privatisering. Problemen ökar genom att de kommuner som har de största behoven vanligen också har det lägsta skatteunderlaget. har i viss mån mött problemet genom skatteutjämningssystemet. I praktiken kvarstår dock ojämlikheterna och detta leder till kraftiga fördelningspolitiska effekter mellan olika regioner/kommuner. Tidningen har undersökt hur skillnaderna mellan kommunernas skatter och avgifter slår för en normal tvåbarnsfamilj. Skillnaden i disponibel inkomst belöpte sig till hela mellan den dyraste kommunen och den billigaste som var . Det är ovanstående som utgör bakgrunden till debatten om krisen inom vård, omsorg och skola. Om dessa problem skall kunna lösas i grunden så måste det också till grundläggande förändringar av kommunalskattesystemet. Vpk föreslår därför att ställer sig bakom kravet att tillsätta en ny skatteberedning, med uppgift att se över formerna för finansieringen av kommunernas utgifter. Vpk menar att en sådan beredning skall ta sikte på bl.a. följande målsättningar: - Bevarat och utvecklat kommunalt självstyre. - Skapa regional balans och rättvisa. - Återställa och öka statens bidrag till kommunsektorn. - Utreda formerna för att delfinansiera kommunsektorn genom införande av produktionsbeskattning. Den svenska beskattningen av företag är internationellt sett mycket gynsam. Sk444 T.o.m. har en hårdare och effektivare beskattning på företagssektorn. Företagens gynnade ställning beror på de generösa avskrivnings- och fonderingsregler som finns i det svenska skattesystemet. Dessa möjligheter kan dock inte nyttjas på lika villkor. Storföretagen har bättre möjligheter till fördelaktiga dispositioner.tagen. Detta är inte rimligt. Vpk vill därför reformera företagsbeskattningen så att den i praktiken ger ett likformigt skatteuttag mellan små och stora företag. En statlig utredning, Utredningen om reformerad företagsbeskattning, URF, arbetar med en total översyn av företagsbeskattningen. I utredningens direktiv ligger att ta fram förslag om breddad företagsbeskattning, dock vid ett oförändrat totalt skatteuttag. Vpk stödjer tanken att bredda basen för företagsbeskattningen. Vi menar dock att skatteuttaget kan öka inom företagssektorn. Detta visar bl.a. den mycket goda vinstutvecklingen inom svenskt näringsliv. De svenska affärsbankerna var t.ex. världens mest vinstgivande . Genom den breddade skattebasen kan nivån på skatteuttaget minskas, som beskattningen totalt sett ger större intäkter. Vpk vill således utjämna företagsbeskattningen genom att öka skatteuttaget på de stora företagen, och vi ser det som möjligt att sänka skattetrycket för de mindre företag som inte manipulerat med avdrag och bokslutsdispositioner. Som tidigare nämnts utgör bristerna i vårt skattesystem bl.a. av att det mist sin förmåga till utjämnande av stora inkomst- och förmögenhetsskillnader. En starkt bidragande orsak till detta är rätten till underskottsavdrag. Här har de med höga inkomster, oftast i kombination med icke oansenliga förmögenheter, låtit skattesystemet betala kostnader för olika typer av lånefinansierad konsumtion. Detta har varit speciellt lönsamt med hög inflation men har även med låg eller normal inflation visat sig lönande. kommunisterna föreslår att rätten till underskottsavdrag i inkomstbeskattningen slopas. På så vis kan en rättvisare fördelning av skatterna erhållas och en sundare samhällsekonomi uppnås. Lånefinansierad konsumtion skulle minska och samhällets skatteinkomster öka. De priviligierade gruppernas övervältring av skattebördorna på vanliga lönearbetande skulle försvåras och skattemässiga vinster genom s.k. skatteplanering minskas. Den Feldska skatteskissen såsom den har presenterats i RINK medför väsentligt höjda boendekostnader. Detta gäller såväl egnahems- som hyresboende. Detta bl.a. genom kraftigt sänkta värden av underskottsavdraget för boendet. I samband med detta övervägs åtgärder för hyresfastigheter så att kostnadsförändringen skall vara neutral mellan egnahems- och hyresboende. Argumenten att de föreslagna marginalskattesänkningarna skulle kompensera minskningen av värdet av avdragen gäller endast för dem som erhåller kraftiga sådana sänkningar. En bättre väg är i stället att skapa förutsättningar för egnahemsägare m.fl. till en lånefinansiering med lägre räntor för att kompensera de effekter som uppkommer med ett fullständigt slopade av underskottsavdragen. På så sätt kan erforderliga differentieringar lättare låta sig göras avseende olika kostnadsbilder i skilda delar av landet. Underskottsavdragen i inkomstbeskattningen har ökat starkt . har ökningen varit anmärkningsvärt stor. i miljoner kr. I % av sammanräknad inkomst Källor: SCB, RRV och Fi.dep. nära sjudubblades de totala underskottsavdragen. Det är framför allt under 1970- och början av 1980-talen som den markanta ökningen ägt rum. Utvecklingen stagnerade först efter att avdragsbegränsningen infördes men tenderar nu att åter börja öka. Det huvudsakliga i underskotten är räntor på egna hem. De utgör ca två tredjedelar av de sammanlagda underskottsavdragen. Ett förhållandevis högt ränteläge och starkt stigande villapriser har medverkat till ökningen av avdragen, men detta utgör endast en del av sanningen. Främst höginkomsttagare och kapitalstarka individer har systematiskt utnyttjat systemet till skatteplanering för att minimera de egna skatterna. Detta har i sin tur medverkat till att driva upp priserna. Ur skattemoralisk och fördelningspolitisk synvinkel är detta oacceptabelt. har värdet av underskottsavdragen begränsats. Detta är dock otillräckligt. Det är fortfarande lönsamt med lånefinansiering av viss konsumtion, framför allt för dem med höga inkomster. Samhällelig bostadsbank som alternativ För att inte de slopade underskottsavdragen skall höja boendekostnaderna för vanligt folk behövs förändring av lånemöjligheterna. Här föreslår vi att en samhällelig bostadsbank inrättas där en låg och fast ränta hålles. Med en halvering av räntan för egnahem, bostadsrätter och fritidshus skulle det bli i stort samma kostnad som nuvarande system med underskottsavdrag. Fler fördelar skulle uppnås. Dels skulle annan lånefinansierad konsumtion belastas med de verkliga kostnaderna utan subvention via skattemedel, dels kan subventioneringen av boendet genom bostadsbanken begränsas till att gälla som mest för egnahem, bostadsrätt och fritidshus av mer normal standard. Villor, bostadsrättslägenheter och fritidshus av lyxkaraktär skulle inte subventioneras genom lån i bostadsbanken för den del som överstiger normal standard utan hänvisas till de vanliga finansieringsinstituten. Förslaget skulle inte heller göra det möjligt att dra skattemässiga fördelar av att ta upp lån för spekulation i aktier, obligationer etc. och göra avdrag för dessa låneräntor på skatten. Vissa övriga begränsningar skulle också bli nödvändiga. Med nu gällande system tillåts t.ex. avdrag för låneräntor på ett obegränsat antal fastighetsinnehav. Vid den senaste skattereformen i infördes begränsning även för antalet fastigheter till två där avdrag från skatt kommer ifråga. En motsvarande begränsning bör komma i fråga även här. Det skulle med vårt förslag till finansiering endast vara möjligt att erhålla subventionerade lån för ett egnahem eller bostadsrätt och en fritidsfastighet. Genom ett slopande av rätten till underskottsavdrag skulle skatteinkomsterna till stat och kommun öka med brutto. Kostnaderna för de nya räntesubventionerna kan beräknas till . Förslaget skulle alltså ge . netto i ökade skatteintäkter som i sin tur kan nyttjas till att sänka skatten för låg- och mellaninkomsttagare. Dessutom skulle det vara ett behövligt tillskott för de av regeringen redan hårt klämda kommunerna. En väsentlig del av de nuvarande orättvisorna i inkomstbeskattningen skulle genom förslaget elimineras, skatteplanering motverkas och ett osunt inslag i samhällsekonomin försvinna. Graden av hushållssparande skulle öka väsentligt. Modellen är anpassad till att även kunna fungera inom nu gällande regelsystem för statlig bostadsfinansiering. Den utgår för hyres-, kontors- och småhus samt för bostadsbyggnader på jordbruksfastighet. Däremot undantas industrifastigheter. Redan i samband med fastighetsskattens införande krävde vpk att även industrifastigheter skulle innefattas. Huvuddelen av intäkterna av skatten skulle enligt vår mening användas till bostadssektorn för att pressa ner boendekostnaderna och till förbättring av bostadsbidragen. Några bärande skäl till varför industrifastigheter skall undantas från den statliga fastighetsskatten finns inte. Tvärtom talar likformighetsskäl för att inte undanta dessa fastighetstyper. Med gällande regler missgynnas bostadsoch kontorsfastigheter i förhållande till industrifastigheter. En annan olikformighet är att t.ex. livsmedelshandel som normalt bedrivs i kontorseller bostadsfastighet utsätts för kostnader med anledning av fastighetsskatt. Med samma handel i en industrifastighet - t.ex. bensinstation - uppstår däremot inte denna kostnad. Taxeringsvärdet för industrifastigheter beräknas efter taxeringen 1988 att uppgå till ca . kan den beräknas att överstiga . En fastighetsskatt liknande den som gäller för konventionellt beskattade hyresfastigheter (2,) och med samma villkor beträffande avdragsrätt i samband med beskattning torde ge en intäkt . Skatten föreslås att gälla fr.o.m. . Fastighetsspekulationen är stor, främst i de stora tätorterna. Detta driver upp priserna och därigenom också taxeringsvärdena. Detta påverkar i sin tur hyresnivåerna för hyresgästerna i ogynnsam riktning. Det är framför allt flerfamiljsfastigheter som berörs, oftast med juridiska personer som köpare/ säljare. Åtgärder mot denna spekulation har vpk vid flerfaldiga tillfällen lagt förslag om i syfte att motverka. En höjning av stämpelskatten för lagfart på fastigheter för juridiska personer skulle, tills en lagstiftning mot privatägande av hyresfastigheter genomförts, möjligen något motverka denna spekulation. bör detta också medverka till ökade inkomster för staten då enbart denna åtgärd knappast stoppar fortsatt handel. Stämpelskatten för juridiska personer är avdragsgill. Därför bör detta beaktas vid en höjning. Vpk föreslår att den nuvarande nivån om höjs till . Detta skulle netto göra i stämpelkostnad. Spekulation i och profitering av de arbetandes produktionsresultat utgör en i det kapitalistitska systemet. Handel och spekulation i aktier och andra typer av värdepapper är ett uttryck för detta. På börser världen över i den kapitalistiska världen spekulerar kapitalister i de lönearbetandes produktionsresultat. Även hushållen har i ökande grad letts in i denna spekulationskarusell. För storkapitalet ger detta ytterligare förutsättningar för koncentration av makten då spridning kräver mindre kapitalkoncentration för att styra bolagsstämmor och styrelser. Den senaste tioårsperioden har denna form av spekulation varit särskilt gynnsam. Ökningen av börsvärdena har fram till utvecklats rekordartat. Från att 1979 legat . hade värdet ökat till . Enbart ökade värdet med . 1987 var ökningen . Nedgången i börsvärdena 1987 har med råge återhämtats. /89 uppgick det samlade börsvärdet till 615 miljarder och till omkring 660 miljarder. Omsättningen på börsen har ökat än mer . uppgick omsättningen till 1,9 miljarder medan den uppgick till . höjdes omsättningsskatten från . Trots detta fortsatte börsomsättningen att öka och detta i ny rekordnotering. omsattes aktier för inte . Det är en ökning med . Slutfacit stannade på . En minskning mot året före med knappt 20 miljarder, men ändå en 50-procentig höjning räknat . En ytterligare nedgång i omsättningen kunde noteras . Då uppgick omsättningen till . Det är dock fortfarande ytterst lönande med aktiespekulation. Enligt ekonomisk expertis skall aktieinnehav ses i femårsperioder och då har det som regel blivit höga reala avkastningar. Men det finns även en marknad utanför börsen. har penningmarknaden dvs. handel med optioner, terminskontrakt och annan typ av handel, i huvudsak i spekulativt syfte, utvecklats kraftigt. Det är en verksamhet som det inte finns skäl att acceptera. Därför bör den stoppas. I samband med de kraftiga börsnedgångarna visades tydligt hur ihålig denna verksamhet är. Stora förluster för många av aktörerna blev resultatet. Detta har bland annat medverkat till att kommuner förlorat . beslutades om en särskild omsättningsskatt av denna handel, s.k. valpskatt. Regeringens förslag var dock tilltaget i underkant. Endast ca 1 miljard beräknades skatten inbringa av en marknad med en omsättning av ca . Den höga omsättningen beror på relativt korta transaktionsperioder. Vpk föreslog vid skattens införande att de olika skattesatserna skulle sättas högre. Beskattningen av aktier är låg. Värdestegringen av ett aktieinnehav (arbetsfri inkomst) som varat behöver inte tas upp till beskattning mer än till vid försäljning. Detta att jämföra med arbetsinkomst som tas . Vid förmögenhetsbeskattningen behöver aktievärdet för aktier noterade på börsen endast tas . För s.k. och liknande endast till av marknadsvärdet. Detta gäller även vid reavinstbeskattningen. Reglerna för förmögenhetsbeskattningen gäller . kommunisterna föreslår att omsättningsskatten på aktier höjs till , i vardera ledet säljare - köpare. Denna åtgärd skulle medföra ca i ökade statsinkomster som kan användas till fördelningspolitiskt motiverade reformer för att motverka förmögenhetsförskjutningarna och den sociala nedrustningen. Detta motsvarar en tredubbling av omsättningsskatten för aktier. Vpk föreslår motsvarande höjning av den gällande omsättningsskatten för optioner, terminskontrakt och den övriga delen av penningmarknaden. Dessa skärpningar föreslås gälla fr.o.m. . Vi föreslår att vid beskattning av reavinster skall av värdet tas upp till beskattning för samtliga typer av aktier innehav. Detta innebär att inofficiellt noterade aktier, OTC m.fl., vid reavinstbeskattning bör tas och därefter till av marknadsvärdet. Förmögenhetsfördelningen i är ojämn. Detta är i och för sig ett naturligt förhållande i länder med kapitalistisk marknadsekonomi. har dock av bl.a. socialdemokraterna betecknats som en välfärdsstat med s.k. blandekonomi.