mot · GB02A428 · 1988-01-21 00:00:00 — av m. fl. (s) om regionalpolitiska åtgärder i Efter att i följd ha haft en negativ befolkningsutveckling i bröts utvecklingen . Enligt preliminära uppgifter, ökade länets befolkning med 250 personer. har det bara varit två eller tre kommuner som haft en befolkningsökning. var det fyra kommuner som ökade sin befolkning. Mest glädjande är att både och kommuner, som prioriteras i det regionalpolitiska arbetet i länet, fick en befolkningsökning. I har inte detta inträffat med undantag av en marginell ökning . Hälften av kommunerna hade dock en befolkningsminskning. Mest oroande är utvecklingen i , som minskade med 100 personer. kommun har med undantag av en mindre uppgång 1978 minskat sin befolkning . minskning är relativt sett större än i många kriskommuner i Bergslagen och alla kommuner i . Problemen i är således även vid ett nationellt betraktande stora. Anledningen till den positiva befokningsutvecklingen i länet som helhet måste tillskrivas det mycket goda sysselsättningsläget. Orderingången och produktionsvolymen i länets industriföretag har genomgående legat på en hög nivå. Detta har resulterat i stor efterfrågan på arbetskraft. Tendenser till överhettning på industriarbetsmarknaden har medfört vissa svårigheter för företagen att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Den gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden återspeglar sig också i arbetslöshetsstatistiken. hade länet den näst lägsta arbetslösheten i landet. Endast den överhettade har en lägre arbetslöshet. Genomsnittet för länet var medan motsvarande tal för hela riket var . I länet liksom i landet finns det dock betydande variationer. och har , medan har . Länet har varit förskonat från stora negativa sysselsättningsförändringar . De företagsnedläggningar och driftsinskränkningar som förekommit har varit av relativt begränsad omfattning. 1 fyra fall har det rört sig om uppemot ett 50-tal anställda. Av större omfattning är däremot den nedläggning av slakteriet i som föreslås i en utredning. Det skulle innebära att 110 arbetstillfällen kommer att försvinna. Det kan mot denna bakgrund kanske vara svårt att med kraft hävda beho- Mot. vet av akuta, stora närings-, arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser A428 Politiken måste dock vara långsiktig och förutseende. Idealet vore en sådan politik som innebär att åtgärder mot förutsebara kriser insätts i sådan tid att de inte behöver inträffa. Vilka hotbilder finns för och sydöstra ? Enligt den regionala analysen av långtidsutredning beräknas den s. k. storstadstillväxten att fortsätta. Utöver storstäderna är det endast vissa s. k. stödjepunkter som beräknas få en tillväxt. Dessa stödjepunkter bedöms få betydelse för spridning av ekonomisk tillväxt och för kompetensutvecklingen. I kompetensutvecklingen får stödjepunkternas högskolor och gymnasieskolor stor betydelse. Analysen visar också på försämringar i östra och . Enligt analysen bedöms alltfler områden i bli problemområden. För att hindra verkningarna av den förutsebara strukturomvandlingen i sydöstra kan nya former för stimulans av mindre och medelstora företag behöva aktualiseras. talar om tre regioner i landet. - stagnerande regioner. I den sistnämnda ingår såväl och som . De framtida regionalpolitiska problemen drabbar således en stor region i sydöstra . har i det regionalpolitiska arbetet särskilt prioriterat insatser i den s. k. östra länsdelen (, och kommuner) samt kommun. Det reviderade förslaget till skatteutjämningssystem har såvitt vi kan se inte fullt ut beaktat effekterna för enskilda kommuner. Visserligen föreslås variationer i den s. k. grundgarantin och ett extra skatteutjämningsbidrag , men detta till trots är det de kommuner i som prioriteras i det regionalpolitiska arbetet som får de största negativa förändringarna. Det är viktigt att vi till länet/regionen får sådana resurser att länet/regionen inte behöver bli ett kommande krisområde. Det finns ju ingen anledning till att inte ta en sådan larmrapport på allvar. Vi vill därför att de hotande problemen tar sig följande uttryck i praktisk politik. förfogar över s. k. regionala projektmedel. Erfarenheterna visar att dessa medel har varit verkningsfulla. Trots hotande långsiktiga problem har i fått en alltför liten tilldelning av sådana medel. Trots en kraftig ökning av totala C 4-anslaget med 200 milj. kr. fick endast en ökning med 1 milj. kr. 4 till 5 milj. För /89 har begärt en ökning Mot. 1987/88 till 9 milj. kr. En anledning till den kraftiga höjningen är att de stöd som A428 beviljas till företag i form av investeringsbidrag och glesbygdsstöd ligger på en mycket låg subventionsgrad. Genom högre stödandelar kan bättre förutsättningar ges för stabila företag. Utlokalisering av statliga myndigheter På förslag av regeringen har beslutat utlokalisera ett antal statliga myndigheter. Det senaste beslutet gällde förläggningen av plan- och bostadsverket till . Vi har stött dessa utlokaliseringar, därför att vi har ansett dem vara av stor regionalpolitisk betydelse. Vi utgår ifrån att ytterligare statliga verksamheter och tillkommande myndigheter även fortsatt utlokaliseras. I den regionala analysen av långtidsutredning betonas högskolornas betydelse för en regions utveckling. UHÄ har till överlämnat det avslutande uppdraget att utarbeta strukturplaner för de nya högskoleenheterna. I strukturplanerna föreslås en generell utbyggnad av de nya högskoleenheterna. För Växjös del föreslås bl. a. en fortsatt utbyggnad inom det tekniska området och en förstärkning av högskolans datavetenskapliga profil. För integrering och samverkan med övriga ämnen inom högskolans Teleborgsdel och inte minst för samverkan med Vidéum, kommunens påbörjade forskar- och tenikby, är en förläggning av den tekniska sektorn till Teleborg av avgörande betydelse och medför stora synergieffekter. I regionalpolitiska beslut markeras angelägenheten av att stimulera spridning av ny kunskap till redan existerande företag. En annan aspekt som behandlas är framväxten av s. k. nya, teknikbaserade företag. I ett längre perspektiv kan dessa företag få stor betydelse för utvecklingen. Här understryks vikten av strategiska beslut redan nu för att erhålla långsiktiga effekter. Det tillfälle som finns i att stärka hela regionen genom att satsa på högskolan och knyta den närmare den forskar- och teknikby, Vidéum, som är under uppbyggnad, är förmodligen mycket unikt och kommer kanske inte tillbaka. Just när de sex sju starka högskoleregionerna befinner sig i en stark expansion finns möjligheter att stärka Sydostsverige genom att satsa på högskolan intill den forskar- och teknikby som näringslivet börjar finna intressant. Att inte ta vara på tillfället kan ur regionalpolitisk synvinkel vara mycket olyckligt. Den region som geografiskt sett ligger mellan och behöver en framtidssatsning. En väl utbyggd högskola intill en forskar- och teknikby är en sådan. Sammanfattningsvis vill vi understryka följande beträffande högskolans lokalfrågor. De planerade nybyggnaderna för den dåvarande universitetsfilialen och i har aldrig fullföljts i motsats till utbyggna 1* 1987/88. den av de likvärdiga enheterna i och . 1987/88 statliga målsättningen att samla all högskoleverksamhet i till Tele- A428 borgsområdet kvarstår och är ytterst angelägen. Staten förfogar över egna markområden vid Teleborg, lämpliga för omedelbar utbyggnad. Efter ingående förarbeten föreslår regeringen att projektering igångsätts för nybyggnad i för högskolan. Nybyggnaden är av stor strategisk betydelse för högskolans fortsatta utveckling nu och enligt det förslag till strukturplan för högskolan i som avgivits av UHÄ til regeringen. Forskarresurser är viktiga. Redan nu bedrivs det vid högskolan i inom många olika områden en omfattande forskningsverksamhet. Denna sker i huvudsak inom ett antal centrumbildningar, t. ex. Teknikcentrum, Småföretagarcentrum och Transportcentrum. Några professurer skulle vara av oskattbart värde, inte bara för dessa centra utan också för hela utbildningen vid högskolan. Sådana professurer kan mycket väl vara organisatoriskt knutna till motsvarande institutioner vid i men lokaliserade till högskolan i . (Glafo) är en unik resurs för nordisk glasforskning. Institutet har tillsammans med Teknikcentrum i och en rad andra intressenter tagit fram ett FoU-program för svensk glasindustri, QGlas. är planerat som ett femårigt FoU-program för att fördjupa kunskaperna inom nyckelområden för såväl glasindustri som övrig industri i regionen. FoU-programmet är etappindelat och kostnadsberäknat till ca 17 milj. kr. Av dessa kostnader beräknas glasindustrin, utöver sin insats för projektledning, svara för ca 3,5 milj. kr. I här angivna totala kostnader ingår ett elektronmikroskop på ca 2,5 milj. kr. För att genomföra FoU-programmet, som är en viktig resurs för glasindustrins utveckling och för kompetensutvecklingen i stort i regionen, är det angeläget att särskilda medel ställs till förfogande. I långtidsutredningens regionala analys pekas på behovet av nya former för stimulans av mindre och medelstora företag. Vid i startar utvecklingsfondens utbildningsenhet i samarbete med Svenska ingenjörssamfundet och en försöksutbildning i förnyelseteknik. Förnyelseutbildningen går ut på att omvandla idéer, tankar och förslag till konkret utvecklingsarbete och i produkter. Detta är ett mycket intressant projekt och ett exempel på nya former för stimulans av mindre och medelstora företag. Det är viktigt att denna utbildning kan ges fullt stöd från samhället. Ett annat exempel på nya stimulansåtgärder för mindre och medelstora företag är de utbildningsinsatser som görs för företagen. Regeringen har beviljat 1,5 milj. kr. för utbildningsinsatser i östra . Detta är ett om råde som består av 16 kommuner i , , och Ös- Mot. Medlen har fördelats på olika teknik- och kunskapshö- A428 jande utbildning för företag i regionen. Utbildningarna skall bedrivas så nära företagen som möjligt. Genom det särskilda anslaget kan företagens kostnader för angelägna utbildningar hållas nere. Medlen har medverkat till att intresset för olika företagsutbildningar markant har ökat. Det är viktigt att utbildningsinsatserna kan fortsätta . Budgetpropositionen innehåller förslag om försöksverksamhet med förlängd utbildning på vissa gymnasielinjer enligt ÖGY. Vi anser det vara angeläget att får deltaga i denna försöksverksamhet. För och även för stora delar av sydöstra , däribland området fyller en viktig funktion. Betydelsen av som en interregional förbindelse inom har länge betonats. Genom denna förbindelse knyts de centrala delarna av småländska inlandet, norra delarna av län och även betydande delar norr därom samman med de centrala delarna av såsom , Hässleholms- och Kristianstadsområdena. är också av stor betydelse för handel med utlandet eftersom en mycket stor del av denna passerar via dess hamnar. Då exporten och även importen tenderar att öka är det ytterst angeläget att dessa transporter, som ofta är hårt tidspressade, underlättas så långt som möjligt. Detta kan bl. a. ske genom en upprustning av vägförbindelserna. För har det känts angeläget att i olika sammanhang peka på denna riksvägs viktiga funktion som huvudförbindelse mellan de nämnda delarna av landet och behovet av en snar upprustning av denna led. De regionalpolitiska effekterna som en upprustning av väg 23 kommer att få kan väntas visa sig på nationell, regional och lokal nivå. är på många områden, såsom exempelvis högteknologisk utveckling, högre utbildning och forskning och avancerad sjukvård (regionsjukvård), centrum för . Det är av största betydelse att hela regionen kan ha goda förbindelser med . Den service och de tjänster som finns där bör komma alla invånarna i regionen till godo oberoende av var man är bosatt. och områdena norr därom bildar dels i flera verksamheter en gemensam region med , dels ett för många skånska företag inom industri och handel. Ett mycket stort utbyte av varor, tjänster och personliga kontakter äger rum i båda riktningarna. De mycket omfattande kontakterna inom olika delar av näringslivet i och medför att både transportintensiteten och transportvolymen blir mycket hög. Från fördelningssynpunkt är det angeläget att detta utbyte av varor och tjänster kan ske på vägar som har lika god standard som de på andra håll i landet. I detta sammahang vill vi också peka på vägförbindelserna , nordöstra . De är ytterligt otillfredsställande. Den tunga trafiken i dessa regioner tvingas välja en vägsträcka som är längre och mer kostsam än nödvändigt. sträckan rustas upp, så att den får en standard som gör Mot. den lämplig för tung åretrunttrafik. Denna sträcka bör också ingå i det re- A428 gionala stamvägnätet och i kraft av denna status ges ett enda vägnummer. Vi är medvetna om att ett så stort projekt är både tids- och kostnadskrävande och vill för vår del prioritera delsträckan . Här behövs en helt ny väg. En sådan skulle bli en synnerligen välbehövlig stimulans för kommun, som är mycket beroende av de öst-västliga kommunikationerna. Sex län gick ihop om att göra en utredning om möjligheterna att utveckla , järnvägstrafiken /, den s. k. kust-till-kust-banan. Längs banan finns 16 kommuner med sammanlagt en miljon invånare. För områdets utveckling är det viktigt att ha goda gods- och persontransportmöjligheter. Många företag har järnvägen som bas för sina transporter. Banan är inte bara en viktig förbindelse mellan och . Den är också en viktig länk ut i det övriga järnvägsnätet, inte minst genom anslutningarna i , , och . Företagen behöver för sin framtida konkurrenskraft ett bra transportsystem med säkra leveranser, just in time. Sydöst- och hör till de mest försurningsdrabbade delarna av landet. Genom att föra över mera transporter till järnväg kan de försurande utsläppen minskas. Av utredningen framgår att kust-till-kust-banan har en varierande standard med sträckor av god kvalitet medan andra har en för framtiden klart otillräcklig standard. Underlagsmaterialet visar, att med ett förbättrat underhåll - enligt SJ :s uppskjutna planer - och investeringar till rimliga kostnader i t. ex. spårupprustningar, kan restiden från kust till kust minskas inom den närmaste femårsperioden. Med modernare vagnmaterial kan restiden pressas ytterligare . Restiden blir därmed , jämfört med nuvarande och bussalternativ på . Ett nytänkande behövs när det gäller den rullande materielen liksom i fråga om allmän service samt utformning av stationer. Detta gör järnvägen betydligt mer attraktiv för både gods- och persontransporter. Resandet och därmed också lönsamheten på banan kan därigenom förbättras. kan försurningshotet mot miljön i Sydöst- och minskas. har tillkomst 1975 haft en mycket god utveckling. Antalet passagerare uppgår nu till närmare 170 000 . Detta visar att flygplatsen har stor betydelse för regionens näringsliv och därmed också stor regionalpolitisk betydelse. Det är angeläget att den framtida flygplatsorganisationen inte utformas så att vissa flygplatser (t. ex. ) får försämrade förutsättningar. Kronobergsteatern och regional teaterverksamhet Mot. startade en regional ensemble benämnd Växjöensemb- ^^28 Den hade som geografiskt område för sin verksamhet och . bildades en särskild ensemble i . Växjöensemblen bedrev en mycket omfattande turnéverksamhet, sammanlagda antalet föreställningar var mer än 3 400 med ca 498 000 besökare. Den ersattes med , som har och kommun som huvudman. Kronobergsteatern har 35-40 anställda. En successiv utbyggnad har skett verksamheten bedrivits i denna form. Under dessa år har den givit 619 föreställningar med 61 865 besökare. i är huvudman för Blekingeteatern. Den har 30 grundbidrag. Vid landstingsmötet har beslut fattats om att verksamheten vid Blekingeteatern upphör . Till beslutet är fogat ett uttalande att nuvarande anslag (ca 4,2 milj. kvarstår i budgeten för att användas för professionella teaterföreställningar förlagda till länet. Kronobergsteatern har en turnéverksamhet inom och utom länet. Senaste spelåret gavs föreställningar på 27 spelplatser utanför det egna länet. På initaitiv av i har särskilda överläggningar skett med företrädare för landstingen/länsteaterföreningarna i resp. län. Det har resulterat i en utökning av verksamheten för Kronobergsteatern. I särskild PM har tagit upp frågan om regional teaterverksamhet inkl. förslag till viss försöksverksamhet. Av detta framgår ett stort behov av kompletterande teaterutbud inom länet. Olika former för samarbete diskuteras. Huvudmännen för Kronobergsteatern (resp. kommun) har förklarat sig vara beredda att aktivt arbeta för en utökning av Kronobergsteatern så att södra och sydöstra erhåller dels en kompensation för nedläggningen av Blekingeteatern och dels en utökning av den regionala teaterverksamheten, främst i , resp. Vi föreslår därför att de 30 grundbidrag som frigörs , då Blekingeteatern läggs ned, överförs til Kronobergsteatern. Med hänvisning til det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionala projektmedel, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning och forskning i ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. tionen anförts om en teknik/forskarby och glasforksningsinstitutet i A428 [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationer i ,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Kronobergsteatern och regional teaterverksamhet.4] () () ' 1987/88: Ub804 21987/88: N241 3 1987/88: T209 4 1987/88: Kr232