ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk365 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk365 av () om avskrivningsreglerna vid köp av skogsfastighet beslut om tvåprissystem på mjölk har, enligt vår mening, varit till men för . I de diskussioner som föregick beslutet var den allmänna meningen att Norrlandsjordbruket skulle undantas från denna begränsning. Detta kom dock dess värre inte till något klart uttryck i utskottsbetänkandet. Det har fått till följd att tveksamheten att starta mjölkföretag i är mycket stor. är investeringar för ett hundratal kor aktuella i länet, men lönsamheten ifrågasätts på grund av tvåprissystemet. råder det i stort balans mellan utbud och efterfrågan på mjölk i landet. I det läget vore det odramatiskt att avstå från tvåprissystemet i stödområde 1 och 2. En försiktig prognos kunde vara att mjölkkoantalet skulle öka med 300-500 kor, invägningen således med max mjölk. Förutom det välbehövliga återställandet av sysselsättningen i primärledet skulle förädlingsindustrins framtid tryggas bättre. Ett bättre utnyttjande av gjorda investeringar men framför allt sänkta kostnader för intransporter skulle värdefullt kunna bidraga till detta. Regeringen bör ges detta till känna. Ett ytterligare problem som är olöst är frågan om generationsväxling och över huvud taget möjligheter för nystartade lantbrukare att finansiera sina investeringar. En använd metod är den möjlighet som finns att avverka skog och direkt avskriva vid köp av skogsbruksfastighet. var det möjligt att direktavskriva av skogsbruksfastighetens förvärvssumma. sänktes procentsatsen till . Denna halvering har skapat uppenbara svårigheter för mindre bemedlade att finansiera köp av skogsbruksfastigheter. En höjning till bör därför göras. Att använda direktavskrivning i kombinationsjordbruk för finansiering av jordbruksdelen är inte möjligt. Eftersom jordbruksföretag i ofta är kombinationsföretag skulle en ändring härvidlag vara av utomordentligt stor betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undantag från tvåprissystemet för mjölk i stödområde 1 och 2,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om 75 procents direktavskrivning i samband med köp av skogsfastighet samt 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ovannämnda avskrivningsregel skall kunna tillämpas även på jordbruksdelen i kombinationsföretag. 1987/88 Sk365 11987/88: Jo218 f,, *% 'A.-* -V v ' ' .if- .. Jr - ; --A ' ' ; ^ ^ VJ -'"v ; , ,.
mot · GB02Sk367 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk367 av m. fl. om företagsbeskattningen Mot. 1987/88 Sk367376 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N240 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande en reformerad företagsbeskattning. () () () () () (c) () () () () ()
mot · GB02Sk368 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk368 av m. fl. (m, fp, c) om avdragsrätt för skadestånd inom arbetsrätten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A727 hemställs att beslutar återinföra arbetsgivares avdragsrätt för allmänna skadestånd inom arbetsrätten.
mot · GB02Sk369 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk369 av och () om existensminimireglerna i skattelagstiftningen Statsbidraget och de regler som omger den kommunala barnomsorgen är utformade så att det ej ger vare sig rättvisa eller valfrihet för de familjer vars behov och önskemål ej ryms inom gällande system. De som drabbas hårdast av detta är familjer med många barn och som bor i glesbygd. I sådana fall är det ofta svårt att utnyttja den kommunala barnomsorgen. Långa resor gör situationen orimlig för hela familjen, främst för barnen. En fembarnsfamilj som bor i glesbygd är ett exempel på hur man verkligen kan drabbas av orättvisor. Vill familjen dessutom själv ta hand om sina barn drabbas man än hårdare. Under sådana förhållanden erbjuder inte samhället något stöd till familjen trots att föräldrarna under alla år betalat skatt varav en del gått till barnomsorg. Många familjer tvingas att göra stora ekonomiska uppoffringar för att själva få ta hand om sina barn. Om man däremot tar hand om andras barn går det bra att få ersättning som dagbarnvårdare. Vården av egna barn räknas däremot ej som arbete i något sammanhang, varken när det gäller skattelagstiftningens existensminimiregler eller . Detta är en otrolig orättvisa. Samhället uppträder här som en förmyndare och tar ej någon hänsyn till familjernas önskemål. Det borgerliga förslaget om vårdnadsersättning medför en ökad rättvisa och möjlighet att själv välja barnomsorg. Det ger även de familjer som önskar ett ekonomiskt utrymme att själva ta hand om sina barn. Andra vägar bör också prövas för att ge förbättrade möjligheter för familjer som själva vill vårda sina egna barn. En familj betalar lika hög skatt oavsett antalet barn. I första hand bör hänsyn tas till den låga skatteförmågan. Därför bör existensminimireglerna i skattelagstiftningen ändras så att en familj med stor försörjningsbörda och en hemarbetande förälder kan få skattenedsättning. Socialtjänstlagen bör också ändras så att det blir möjligt att ge ekonomiskt bistånd till en familj där en förälder är hemma. Med anledning av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn av existensminimireglerna i syfte att stärka barnfamiljernas ekonomiska ställning, [att hos regeringen begär ett förslag till sådan ändring av socialtjänstlagen att vård av egna barn skall betraktas som jämbördigt med förvärvsarbete.1] () () 1987/88 Sk369 1 1987/88:So226
mot · GB02Sk373 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk373 om skatten på lön till eget barn För att avdrag skall beviljas för ersättning för arbete som utförs av barn i ett föräldraägt företag krävs att barnet har fyllt . Ersättningen läggs annars till någon av föräldrarnas inkomst där den beskattas med en ofta betydligt högre skattesats. Vi anser att denna form av beskattning successivt bör avskaffas. Som ett första steg på denna väg bör man, för att ge fler ungdomar möjlighet att få arbete i föräldrarnas företag och därmed minska ungdomsarbetslösheten, sänka åldersgränsen till . Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om sänkning av åldersgränsen, för rätt till avdrag för lön som utbetalas till barn som arbetar i föräldraägt företag, från 16 till .
mot · GB02Sk375 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk375 om skattefri avsättning för underhåll av hyresfastigheter I förvärvskällan annan fastighet saknas möjlighet till skattefri avsättning av vinsten för det framtida underhållet. Konsolideringsmöjligheter finns i såväl förvärvskällan jordbruksfastighet som rörelse. Det är rimligt att liknande bestämmelser skapas avseende förvärvskällan annan fastighet. Fastighetsägaren har ansvar för att fastigheten underhålls på ett godtagbart sätt. Det är därför helt naturligt att fastighetsägaren har möjlighet att kunna avsätta en del av överskottet för det framtida underhållet. Genom att avsatta medel insätts på ett särskilt bankkonto bör uppskov med beskattningen kunna erhållas. Högst av nettointäkten bör kunna avsättas till ett underhållskonto. Avsatta medel bör utnyttjas . En sådan åtgärd skapar förutsättningar för fastighetsägarna att långsiktigt förvalta, underhålla och utveckla sitt fastighetsbestånd. Byråkrati och krångel minskar. Möjligheterna ökar för hyresgästerna att kontinuerligt få bibehålla sin bostadsstandard. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om skattefri avsättning för underhåll av hyresfastigheter fr. o. m. taxering i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen.
mot · GB02Sk376 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk376 om inkomstbeskattningen av fritidshus m. m. Innehavet av fastigheter, även av endast bebodda eller obebodda fastigheter, belastas med ett flertal skatter, dels med inkomstskatt (inkomst av fastighet), dels med förmögenhetsskatter, nämligen fastighetsskatt (fr. o.m. ) och i vissa fall den traditionella förmögenhetsskatten. Underlag för beskattningen är direkt eller indirekt fastigheternas taxeringsvärden. Vid fastighetstaxering beaktas numera inte hur en fastighet utnyttjas. Inkomstbeskattningen av fastighet är avsedd att utgöra en beskattning av värdet av nyttjandet av fastigheten, vilket i skattehänseende betraktas som en inkomst. I flertalet fall beräknas nu denna inkomst schablonmässigt som en procentandel av fastighetens taxeringsvärde, i andra fall som värdet av bostadsförmån angivet med visst krontalsbelopp . I båda fallen tillämpas samma beräkningssätt för fritidshus och obebodda hus som för permanentbostäder. Fritidsfastigheter bebos av året, kanske högst . Med hänsyn till detta blir den nuvarande inkomstbeskattningen av fritidshus orimligt hög. Det minskar möjligheterna för många att skaffa och behålla fritidshus. För skärgårdsbefolkningen och jordbrukare med övertagliga bostadsbyggnader som endast eller inte alls kan utnyttjas blir den nuvarande inkomstskatten på fastigheter en svår belastning. Inkomstbeskattningen av fritidshus och endast bebodda fastigheter bör därför begränsas genom en minskning av procenttalet för beräkning av skatteunderlaget och av förmånsvärdet för sådant nyttjande till en mindre andel av vad som tillämpats, högst hälften. Obebodda bostadsfastigheter bör ej belastas med inkomstskatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om lägre skattebelastning av fritidshus m. m.
mot · GB02Sk377 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk377 av och () om beskattning av fosterbarns förmögenhet Fosterbarn jämställs i beskattningshänseende med egna barn. Detta innebär att sambeskattning sker av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet, trots att fosterföräldrarna inte disponerar fosterbarnets förmögenhet. Härigenom kan i vissa fall fosterföräldrarna drabbas av förmögenhetsskatt trots att grunden är en förmögenhet som de inte kan disponera. Detta kan i vissa fall också försvåra för barn att få fosterföräldrar. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sambeskattning av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet. 1 1987/88.
mot · GB02Sk378 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk378 av m. fl. om progressionsreglerna vid dubbelbeskattningsavtal I avtal med främmande stater om undvikande av dubbelbeskattning av inkomster (och förmögenhet) finns regler enligt vilka såsom hemviststat undantar inkomster förvärvade i den andra avtalsslutande staten från beskattning här i landet. För att undvika dubbelbeskattning används två olika metoder credit of tax- och exempt-metoden. Den förstnämnda innebär att den utländska skatten avräknas mot den svenska skatten på utländska inkomster. Exemptmetoden innebär att utländska inkomster undantas från beskattning här i landet. Den sistnämnda metoden är mycket enkel till sin konstruktion, men en komplikation är att den är kombinerad med progressionsregler. Innebörden av dessa regler är att man i tar ut progressiv skatt på de här i landet beskattningsbara inkomsterna med den skattesats, som skulle varit tillämplig om den utländska inkomsten varit skattepliktig. Fram till var alla exemptavtal försedda med detta s. k. progressionsförbehåll, men slopades progressionsklausulen i dubbelbeskattningsavtal med , , och (prop. 1986/87:94) främst för att det skulle bli enklare att administrera och dessutom mera begripligt för den skatteskyldige. Man kan då fråga sig om inte progressionsreglerna i exemptavtalen borde utgå även när det gäller andra länder än de nordiska. Flera argument för ett sådant slopande finns: Det svenska skattesystemet är, och det erkänns av alla, synnerligen komplicerat och alla tänkbara förenklingar är därför önskvärda. För både skattskyldiga och skattemyndigheterna är dessutom osäkerheten stor när det gäller dubbelbeskattningsavtalen. Den krets skattskyldiga som kan bli föremål för progressiv beskattning enligt exemptmetoden är i kraftigt avtagande. Detta beror dels på en övergång till credit of tax-metoden, där inte progressionsklausul är tilllämplig, dels på att fler blivit skattebefriade vid utlandstjänstgöring (prop. 1984/85:175). Progressionsreglerna torde vara helt försumbara ur statsfinansiell synpunkt, och det är t. o. m. tänkbart att kostnadsbesparingarna uppväger de minskade skatteintäkter det här kan bli fråga om. Det kan tilläggas att ett slopande av progressionsklausulen är en ren svensk angelägenhet och några dubbelbeskattningsavtal behöver därför inte omförhandlas. Enligt vår uppfattning bör hos regeringen begära förslag om slopande av progressionsklausulen i dubbelbeskattningsavtalen med de länder där detta inte redan skett. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om slopande av progressionsklausulen i dubbelbeskattningsavtalen i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () 1987/88 Sk378
mot · GB02Sk379 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk379 av och () om beskattningen vid inflyttning till resp. utflyttning från Vid /86 (prop. 1985/86:150) antogs regler att fysiska personer och dödsbon skall beskattas för ali inkomst i hemortskommunen eller - i avsaknad av en sådan - i för gemensamt kommunalt ändamål. Syftet med förändringen i 56 § KL var regelförenkling. De nya reglerna har emellertid i vissa fall lett till ökat krångel och skatteskärpningar, när det gäller beskattning av skattskyldiga som flyttar in eller ur . Genom att beskattningsorten knyts till begreppet hemortskommun kommer de som flyttar in eller ut ur riket att beskattas i hemortskommunen för all inkomst som är att hänföra till det beskattningsår in- eller utflyttningen sker. De nya reglerna innebär t. ex. att en person som flyttar till ett annat land kort efter ett årsskifte fortfarande skall beskattas under hela i fastän den skattskyldige inte är bosatt här. Vid återflyttning till t. ex. skall all inkomst som kan hänföras till beskattningsåret beskattas i fastän den skattskyldige under största delen av året varit bosatt i ett annat land. Förändringen av de nu beskrivna reglerna i 56 § i KL står inte i överensstämmelse med allmänhetens rättsuppfattning. Skatt uttages för att täcka gemensamma utgifter. Människor som inte är bosatta i skall inte betala skatt för service m. m., som de omöjligen har kunnat nyttja. Med hänvisning till vad som anförts i motionen ovan hemställs att hos regeringen begär förslag om ny lydelse av 56 § KL, så att skatt skall erläggas i i förhållande till den tid den inflyttade (utflyttade) varit bosatt i .
mot · GB02Sk380 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk380 om det extra avdraget för pensionärer med skattefri livränta Skattefria livräntor och skattefri del av exempelvis AGS-försäkringar m. fl. skattefria ersättningar skall som framgår av benämningarna inte träffas av någon skatt. Så blir inte heller fallet om den till vilken ersättningen utgår inte uppnått pensionsåldern. När detta inträffar uppstår emellertid ett orimligt orättvist förhållande. Genom beräkningssättet för extra avdrag för pensionärer uppstår för vissa en indirekt skattebelastning. Denna är omvänt proportionell mot pensionens storlek. För den som har så låg pension att vederbörande är berättigad till extra avdrag uppstår en skatteeffekt. Livräntan - som för alla andra medborgare är skattefri - blir i praktiken beskattad. Och skattebelastningen blir vid en och samma livränta högre ju lägre pension vederbörande uppbär! Den pensionär som har så hög inkomst att extra avdrag ej utgår drabbas ej. För denna person är livräntan som avsett helt skattefri. Detta praktfulla exempel pä bekväm solidaritet uppstod när datoriserade rutiner infördes. Det har således existerat - och också påpekats - utan rättelse trots att en sådan är tekniskt lätt att åstadkomma. Den faktiska beskattning som här beskrivits leder alltså till att pensionärer med vanligen blygsamma pensioner och livräntor som julkapp av staten får en ytterst kännbar efterskatt. Någon preliminärskatt dras ju inte på dessa utbetalningar eftersom de är uttalat skattefria. Till detta skall läggas att också det kommunala bostadstillägget blir lägre vilket ytterligare förvärrar orättvisan. Detta för den enskilde pensionären dryga, för staten ekonomiskt betydelselösa - men vanhedrande - skatteuttag bör slopas så att grundläggande rättvisa åstadkommes. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrad lagstiftning innebärande att skattefria livräntor och liknande skattefria inkomster skall vara skattefria även för pensionärer med de lägsta pensionerna och således inte beaktas vid beräkning av det extra avdraget för pensionärer.
mot · GB02Sk381 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk381 av m. fl. om avdragsreglerna för kulturskapares utvecklingskostnader Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr238 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdragsregler för utvecklingskostnader. hamre (m)
mot · GB02Sk382 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk382 av m. fl. (s) om preliminärskatt på korttidsstudiestöd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sf406 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vid i motionen anförts om uttagande av preliminärskatt på korttidsstudiestöd.
mot · GB02Sk383 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk383 av m. fl. (c) om införande av råvaruskatt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo768 hemställs att hos regeringen begär att inkomstskatteutredningen ges tilläggsdirektiv att utarbeta ett förslag till råvaruskatt i enlighet med vad som anförts i motionen. () (c) () () () () ()
mot · GB02Sk384 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk384 av m. fl. om avdragsrätt för privata sjukförsäkringsavgifter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So442 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdragsrätt för privata sjukförsäkringar. () () () ()
mot · GB02Sk385 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk385 av och () om avdragsrätt för lantmäterikostnader Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Bo411 hemställs att hos regeringen begär förslag om avdragsrätt vid beskattning för styrkta lantmäterikostnader i samband med strukturrationalisering.
mot · GB02Sk386 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk386 av m. fl. (c) om kulturarbetarnas inkomst- och skattefrågor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr242 hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag rörande kulturarbetarnas inkomst- och skattefrågor i enlighet med vad som anges i motionen. () (c) () () () () ()
mot · GB02Sk387 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk387 av m. fl. (m, fp, c) om avdragsrätt för arbetsrättsliga skadestånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88 :A730 hemställs att beslutar återinföra arbetsgivares avdragsrätt för allmänna skadestånd inom arbetsrätten. () () ()
mot · GB02Sk389 · 1988-01-21 00:00:00 — av och () om investeringsfond och investeringsreserv Investeringsfonder och allmän investeringsreserv får användas för bl. a. ny-, till- eller ombyggnad av här i riket belägen byggnad som inte utgör omsättningstillgång i rörelse, för kostnad för reparations- och andra underhållsarbeten på byggnad, för anskaffning av maskiner och inventarier som skall användas i här i riket bedriven verksamhet m. m. För användandet av investeringsfonder och investeringsreserv finns dock flera restriktioner. En av dem är att de inte får användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. Orsaken till denna restriktivitet vid användandet av ovan angivna fonder och reserver är oron för missbruk. Detta drabbar många företag men kanske främst mindre sådana då kostnaderna för nya maskiner och inventarier ofta är hög. skulle en renoverad maskin fylla samma funktion som en ny för att göra produktionen rationellare. Förutom den positiva ekonomiska effekt som ett tillåtande att använda investeringsfond och investeringsreserv för köp av renoverade maskiner skulle ha för det enskilda företaget torde en sådan åtgärd också ha positiva effekter på handelsbalansen. All verksamhet, såväl privat som offentlig, kan ge upphov till missbruk. Risken att investeringsfondernas och investeringsreservernas medel skulle missbrukas om anskaffning av begagnade maskiner och inventarier tillåts är dock inte större än att de är värda att tas. Skulle ett omfattande missbruk bli följden av ett frisläppande av investeringsfonder och investeringsreserver för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier så får besluta om en återgång till gällande regler. Därför bör såväl investeringsfonder som investeringsreserver få användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär sådana förslag att allmän investeringsfond och investeringsreserv får användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. () () 1 1987/88.
mot · GB02Sk391 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk391 av och () om avdragsrätt för arbetskostnad vid reparation och underhåll av egnahem För att skapa en sundare ekonomi och ett rättvisare system med konkurrens på lika villkor, bör en regel om avdragsrätt för arbetskostnad vid reparation och underhåll av egnahem införas. Regeringen bör efter utredning återkomma med förslag till . Såväl skatteuttagets storlek som skattereglernas utformning påverkar människors sätt att betala skatt. Skattesystemet måste byggas upp på ett sådant sätt att det upplevs rättvist och logiskt. Skatteregler som upplevs på det sättet frammanar ett högre socialt ansvarskännande och stärker skattemoralen. Många av de nuvarande skattereglerna upplevs inte som logiska och rättvisa. Detta tillsammans med det höga skattetrycket gör att solidariteten försvagas och svartjobben ökar. Särskilt frekventa tycks svartjobben vara inom byggsektorn. Det beror sannolikt på att det finns starka bevekelsegrunder från båda parter till detta förfarande på grund av det skattesystem som vi har. Hantverkaren slipper betala skatt och uppdragsgivaren får ett lägre pris. Detta är förödande för vårt samhälle. Varje åtgärd bort från denna osunda ekonomi är angelägen. En åtgärd i den riktningen är att undanröja bevekelsegrunderna för de inblandade parterna att agera på ett osunt sätt. I valet av åtgärder bör negativa metoder i form av straff eller annat undvikas. Istället bör detta stimuleras fram genom positivitet. Ett sådant sätt är att medge avdrag för arbetskostnaden vid reparationer och underhåll av egnahem. Om en villaägare har en sådan rätt, blir det positivt för vederbörande att se till att få kvitto på utfört arbete och därmed få det öppet redovisat, för att kunna dra av det i deklarationen. Det skulle få betydande effekter för sysselsättningen bland hantverkare och andra. Det skulle också frammana ett rättvisare system med konkurrens på lika villkor. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som medger avdragsrätt vid deklaration för arbetskostnader vid reparation och underhåll av egnahem. () () 1987/88 Sk391
mot · GB02Sk392 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk392 av () om beskattningen av bilförmån antog proposition 1986/87:46 om beskattning av förmån av fri bil. Genomförandet innebar en radikal förändring såtillvida att skatt i fortsättningen ej längre beräknas efter den verkliga förmån man åtnjuter. En grupp som drabbats synnerligen hårt är de som har en omfattande tjänstekörning och för vilken bilen är ett nödvändigt arbetsverktyg. Detta har fått till följd att ett stort antal yrkesbilister tvingats gå över till egna bilar. De som bevisligen kör mer än 3 /år i tjänsten bör få möjlighet till jämkning av förmånsvärdet. fanns en motsvarande regel om tjänstebilkörningen översteg 3 /år. Denna jämkningsregel gav möjlighet till reducering av bilens förmånsvärde. Det schabloniserade förmånsvärdet om borde - om ovan anförda förutsättning uppfyllts - kunna få jämkas . Yrkandet får framställas i samband med avlämnandet av självdeklarationen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att hos regeringen begär förslag om regler för jämkning av förmånsvärde för fri bil enligt vad som anförs i motionen.