ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Kr322 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr322 av (m) om det finska TV-utbudet i Mot. Det finns olika åsikter om hur och huruvida och svenska myndigheter känt sitt ansvar gentemot de språkliga minoriteterna från - sverigefinnarna och sverigefinlandssvenskarna. Efter många turer tillkom Botom- och Nackasändarna med överföring till grannlandet av svenska resp. finska TV-program. Dessa satsningar får inte ses som endast språkservice utan som ett led i att stärka de kulturella banden mellan länderna. uttalade också när Nackasändaren startade att de finska programmen i så stor utsträckning som möjligt" borde textas till svenska. - - sker detta i mycket begränsad utsträckning. De ursprungliga intentionerna beträffande överföring av en hel kanal har inte heller kunnat förverkligas, utan det sker saxningar mellan kanalerna. Vissa upphovsrättsliga frågor väntar fortfarande på sin lösning, liksom frågan om reklaminslagen. Eftersom tittarna förväntar sig ett oredigerat utbud, är det önskvärt att alla sådana hinder undanröjs. När det gäller upphovsrättskostnader har tagit ett större ansvar än , dvs. kostnaderna för såväl Botom- som Nackasändaren. Byggandet av den första sändaren för svensk TV i Nylandsområdet i innebär ytterligare investeringar till fromma för det svensk-finska kultursamarbetet och det svenska språkets ställning i . har påtagit sig vissa av kostnaderna för dessa sändningar. I väntar fortfarande finländarna - svensk- som finskspråkiga - på en etablering av sändare för de finska programmen i det s. k. Götakanalbandet, , , , och . Med den osäkerhet som vidlåter bör inte de finska sändningarna begränsas i tiden. Verksamheten bör permanentas, och kabelföretag bör få rätt att vidaresända programmen. har det framförts önskemål om svensktextning av det finska veckomagasinet som produceras av Invandrarredaktionen vid . Detta bör kunna ske under kommande budgetår, särskilt som styrelse i protokoll av fastslagit att de i bosatta finlandssvenskarna också skall ha rätt till service på sitt språk. En uppdelning av det finska veckomagasinet på flera korta nyhetssändningar eller skulle bättre svara mot tittarnas önskemål. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det finska TV-utbudet i . 1987/88 Kr322
mot · GB02Kr323 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr323 om avgiften för innehav av televionsmottagare I budgetpropositionen föreslår regeringen att den allmänna mottagaravgiften höjs med . för att täcka ökade utgifter på grund av kostnadsutvecklingen och för att minska underskottet i radiofonden. Det senare motivet kan jag acceptera, eftersom underskottet i fonden vid ingången av föregående budgetår var ca 117 milj. kr. och vid slutet av året minskat med endast ca 14 milj. kr. I fråga om kompensation för kostnadsutvecklingen finns det dock anledning att resa invändningar. Den faktor som är helt avgörande för fondutvecklingen är storleken på kompensationsindex. En ökning av kompensationsindex motsvarar i runda tal 24 milj. kr. ytterligare i medelsåtgång. /87 uppgick detta index till . Vid sin bedömning av tiden har föredragande statsrådet utgått från att kompensationsindex inte överstiger . Detta är mycket kraftigt tilltaget med tanke på att i de beräkningar som ligger till grund för förslaget till statsbudget för /89 timlönerna antas stiga både 1988 och 1989 och konsumentpriserna beräknas stiga med . Mot den angivna bakgrunden anser jag att kompensationsindex inte skall antas stiga med mer än högst . Det möjliggör en uppbyggnad av radiofonden i den takt regeringen förordar vid en höjning av den allmänna mottagaravgiften med . i stället för de . som regeringen föreslår. bör besluta om denna mer begränsade höjning. Tillägget för färg-TV-mottagare bör vara oförändrat, . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om ändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GB02Kr324 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr324 av m. fl. om en skånsk lokalradio med flexibel tappningsrätt Lokalradion fyller en viktig regionalpolitisk funktion. Med sina särskilda programmål ger den radioverksamheten dess lokala och regionala profil. Denna roll har givetvis avsevärt förstärkts genom tillkomsten av FM-4kanalen. Emellertid har problem uppkommit som hänför sig till den s. k. tappningsrätten, alltså rätten att låta annan kanals program sändas ut i FM-4-kanalen. Denna rätt är kraftigt begränsad. Överenskommelse borde träffas om en tappningsrätt som flexibelt kan utnyttjas . Härigenom skulle lokalradion erhålla en helt flexibel tappningsrätt. Detta skulle främja lokalradions programmål och radion skulle kunna fungera som en regional baskanal. Den fria tappningsrätten synes vara till fördel för alla och till nackdel för ingen. Dessutom saknas anledning att misstänka att lokalradiostationerna skulle missbruka tappningsrätten genom att i strid med sina programmål utnyttja rikskanalerna (jfr kulturutskottet /86:21 s. 22). Denna tappningsrätt bör egentligen tillerkännas samtliga lokalradiostationer men i varje fall inledningsvis de två skånska radiostationerna. För övrigt anger vi skånska folkpartister i en motion om "Regional union för framtid ett program för bättre samarbete och sammanhållning i syfte att stärka som helhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en skånsk lokalradio med flexibel tappningsrätt. () () () () () ()
mot · GB02Kr325 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr325 om nationalsången i riksradion och televisionen Det hände sig att som avslutning spelade nationalsången , Du fria... Om jag inte missminner mig var det så även i riksradion. Men - TV återgick till påvra avslut, låt vara att programinformatören alltid säger ett vänligt godnatt. Någon nationalhymn får vi inte lyssna till vid dagens slut. Det får man däremot i flertalet andra länder. Där betraktas det som en självklarhet. Skall man behöva gå på landskamp på en sportarena för att få höra nationalsången i ? Det lär inte kosta många kronor för programföretag att bejaka det egna landet på detta sätt. Vad är det då för skäl att - som ofta skett - avvisa dessa rimliga önskemål? Visst är det så att programföretagen själva skall avgöra vilka program som skall förekomma. Men det finns vissa erinringar i avtalet mellan staten och om programföretagens centrala ställning och ansvar för bl. a. kultur. Tänk vilka vackra, stämningsfyllda bilder som TV:s båda kanaler skulle kunna visa, medan man låter Du gamla, Du fria, Du fjällhöga Nord tona ut över landet. Kan förmå riksradion och televisionens båda kanaler att avsluta sina sändningar med nationalsången utan att behöva invänta nästa avtalsperiod? Jag skulle tro det. Om gör ett uttalande om önskemålet borde det finnas tillräcklig lyhördhet hos programredaktioner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återinförande av nationalsången i riksradion och televisionen vid dagens slut.
mot · GB02Kr326 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr326 av m. fl. (fp, m, c, vpk) om produktionen av talböcker och punkttidskrifter utges ca 10 000 nya böcker i . För att synskadade skall få tillgång till litteratur läses en del av dessa in som talbok eller produceras i punktskrift. Huvuddelen av denna produktion sköts av Talboks- och (TPB). Trots att produktionen av talböcker har vuxit kraftigt blir fortfarande endast omkring en fjärdedel av de nya böckerna tillgängliga för synskadade och andra grupper som av olika skäl är beroende av talböcker. I enlighet med uttalanden i samband med fastläggandet av statens politik när det gäller kultur för handikappade, bör strävan därför vara att stegvis öka produktionen av talböcker. I varje fall bör talboksproduktionen inte tillåtas att minska. Detta har tidigare understrukits av kulturutskottet. Det är också angeläget att produktionen av punktskriftsböcker hålls uppe och helst ökas. Under innevarande budgetår beräknar TPB att kunna producera ungefär 1 750 talböcker och 400 punktskriftsböcker. Med den utformning förslaget till produktionsanslag har fått i budgetpropositionen är det ytterst osäkert om denna nivå kan bibehållas under /89. En nedgång i produktionen vore inte förenlig med de mål för handikappolitiken som och regering har ställt upp. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att TPB:s produktion av talböcker och punktskriftsböcker under /89 bör ha minst samma omfattning som 1987/88, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att planering bör inriktas på minst oförändrad produktion, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att Mot. regeringen om så erfordras bör återkomma till med begäran Kr326 om tilläggsanslag för punktskriftsböcker. () ()
mot · GB02Kr328 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr328 om ett kontor i för decentraliserad fornminnesinventering Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:A487 hemställs att hos regeringen begär att ett regionkontor för decentraliserad fornminnesinventering etableras i .
mot · GB02Kr329 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr329 av m. fl. om bidrag avseende högskoleföreträdare i internationella organisationer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ub816 hemställs att under anslaget Hl. Kulturellt utbyte med utlandet för anslagsposten Bidrag avseende högskoleföreträdare i internationella organisationer för /89 anvisar ett reservationsanslag av . () () Hans Nyhage (m)
mot · GB02Kr330 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr330 om information i radio och TV om alkoholens skadeverkningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So279 hemställs att gör ett uttalande om värdet av kontinuerlig information i radio/TV gällande alkohol- och andra hälsofrågor, förslagsvis . i anslutning till nyhetssändning på kvällstid.
mot · GB02Kr401 · 1988-01-11 00:00:00 — av () om ändring i lotterilagen 1987/88 Kr401406 Enligt gällande lotterilag är en viss kategori föreningar och sammanslutningar förhindrade att anordna lotterier oavsett lotteriets ändamål. Enligt lotterilag som gällde - var lotteriets syfte avgörande för tillståndsgivningen. Den ordningen borde återinföras. 1 och med den nuvarande formuleringen i 11 § utestängs viss del av föreningslivet från att anordna lotterier och därmed medverka till att samla in medel till nyttiga ändamål. Med hänvisning till vad som ovan sagts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vidga kretsen arrangörer av lotterier till förmån för samhällsnyttig verksamhet. 1 1987/88.3 sami. Nr Kr401 -406
mot · GB02Kr402 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88: Kr 402 av och () om statsbidrag till studentförbunden Tre studentorganisationer erhåller bidrag till sin verksamhet i egenskap av ungdomsorganisationer. Anslag till ungdomsorganisationer utgår emellertid endast för medlemmar som är . Medelåldern bland dem som är inskrivna vid landets högskolor är och är . Studentförbunden är därför knappast att betrakta som ungdomsorganisationer utan bör i stället anses som vuxenorganisationer. Det är nämligen inte särskilt logiskt att organisationer, vilkas medlemmar under är i minoritet, skall få bidrag som ungdomsorganisationer. har möjligheter införts för kvinnorförbund att söka statsbidrag. Dessa söks för medlemmar och ansökan görs till . Samma bestämmelser som gäller för kvinnoförbunden borde också kunna gälla för studentförbunden då det gäller statliga bidrag. Bidragsgivningen borde därför i likhet med vad som gäller för kvinnoförbunden överföras från till . Även om bidragen till ungdomsorganisationerna är fördelaktigare än till kvinnoförbunden är det mest oförmånliga att inte få några bidrag alls. Studentförbundens medlemmar lever i stor utsträckning på lånade pengar. Därför kan man inte lika lätt som i andra vuxenorganisationer höja medlemsavgifterna, och detta innebär ekonomiska svårigheter för studentförbunden. Det är därför ologiskt att man behandlar studentorganisationerna som ungdomsförbund, när man vet dels att de till övervägande del består av vuxna människor, dels att studentförbunden dessutom blir mer oförmånligt behandlade genom denna bidragsform. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet för studentförbunden att söka bidrag på samma villkor som kvinnoförbunden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att medlen för detta överförs från till . 1987/88 Kr402
mot · GB02Kr405 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88: Kr 405 av och () om stödet till turism och rekreation Turistråd har till uppgift att verka för att utveckla svensk turism, medverka till ökad sysselsättning, stödja regional utveckling och förbättra för breda folkgrupper till turism och rekreation. Av det föreslagna anslaget på 108542000 föreslås en satsning på 25 milj. kr./år för insatser . Vi delar föredragande statsrådets uppfattning om vikten av ökade marknadsföringsinsatser och att den bör bedrivas på konkreta och väl förberedda projekt, med syfte att uppnå effekter på sysselsättning och bytesbalans. Mot bakgrund av den uppfattning regeringen företräder om att turistrådet och statens insatser enbart bör utgöra en komplettering till näringens egna insatser bör uttala att Turistråd också har viktiga uppgifter att fylla på andra områden än enbart den kommersiella marknadsföringen. Vi hävdar att en betydande del av anslag bör användas för att uppfylla de målsättningar beslutade om 1984. Det gäller satsningen på rekreationspolitiska mål, satsningar på utvecklings- och försöksverksamhet på intressanta områden, regionalpolitiska mål samt sociala mål. Med hänvisning till anförda hemställs att uttalar sig för att en betydande del av Turistråds anslag används för att uppnå rekreationspolitiska, regionalpolitiska och sociala målsättningar.
mot · GB02Kr410 · 1988-01-21 00:00:00 — av m. fl. om det statliga stödet till idéburna barn- och 1987/88 Kr410412 går hon till lokalen för att arbeta med sin barngrupp. Hon är ledare. Det har hon inget betalt för, hon gör det för att hon bryr sig om barnen. Hon tror på en idé. Hon arbetar för den, och hon vill att barnen ska känna och lära sig, att de också kan arbeta för sina idéer. Hon är en av de många i vårt land som arbetar för de idéburna barn- och ungdomsorganisationerna. De skulle aldrig klara sig utan henne. Men det behövs fler aktiva som ledare eller förtroendevalda. visar att de idéburna barn- och ungdomsorganisationerna har en negativ medlemsutveckling jämfört med andra barn- och ungdomsorganisationer. En positiv utveckling kan inte administreras fram eller påtvingas uppifrån, den måste bygga på lokala initiativ och ett lokalt engagemang. Däremot kan givetvis centrala insatser skapa förutsättningar för att kanalisera initiativ och engagemang. Det är därför nödvändigt med ett ökat samhällsstöd till de ideellt arbetande barn- och ungdomsorganisationerna. De idéburna barn- och ungdomsorganisationerna kan ge demokratisk träning, möjligheter till ansvar, ideologisk fostran och därmed en möjlighet för barn och ungdom att påverka samhällets utveckling. Därför är det viktigt att de kommer med i föreningslivet . Undersökningar har visat att de som inte går med i en förening sällan blir föreningsaktiva senare i livet. Det är i detta perspektiv som behovet av särskilda satsningar på de yngre åldersgrupperna ska ses. Men de idéburna barn- och ungdomsorganisationerna vill också utveckla sin verksamhet. Det finns både idéer och engagemang för detta - tyvärr stupar det ofta på grund av ekonomiska och administrativa svårigheter, även om det kan finnas projektmedel att söka. Trots att möjligheten att ansöka om projektmedel tillkommit i positivt syfte kan de: utformade på ett sätt som inte passar organisationens egna utvecklingsidéer. svårtillgängliga och/eller skapa en tidsödande administration. Få en alltför dominerande roll och komma att styra organisationens verksamhet. 1 1987188.3 sami. För att motverka detta borde i stället större delen av projektmedlen omvandlas till bidrag på organisationernas egna utvecklingsidéer och skapa förutsättningar för bättre kontinuitet och kvalitet i verksamheten. Dessutom kunde en större andel av resurserna användas i direkt barn- och ungdomsverksamhet genom minskad byråkrati. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av särskilda satsningar på de yngre åldersgrupperna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidrag till de idéburna barn- och ungdomsorganisationerna. () () 1987/88 Kr410
mot · GB02Kr415 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr415 av m. fl. om statsbidragsprövningen för vissa organisationer av folkrörelsekaraktär Denna motion begär ändring i rutinerna beträffande prövningen av vissa fria organisationers statsbidrag. Ärendet har betydelse för dessa organisationer för att markera deras självständiga ställning och kan dessutom betraktas som en rättvisefråga. Som kort sammanfattning av ärendet gäller detta de fria organisationerna av folkrörelsekaraktär som utan att tillhöra har påtvingats en administrativ och ekonomisk knytning till genom att deras statsbidrag för verksamheten fördelas via detta. Dessa självständiga och från idrottsrörelsen fristående organisationer har att själva inlämna sina anslagsframställningar till regeringen, men har sedan att yttra sig över framställningarna. a. idrottsutredningens betänkande (SOU 1969:29) Idrott åt alla och utredningen (SOU 1979:69) Bidrag till folkrörelser har berörda organisationer påtalat detta förhållande och anser det felaktigt att skall ha möjligheter att påverka organisationernas statsbidrag. Berörda organisationer har ånyo påtalat förhållandet i uttalanden . Att de fristående organisationerna bedömer sakförhållandet på detta sätt är helt naturligt eftersom det kan uppstå en viss konkurrens mellan idrotten och andra former för friluftsliv och friskvård. För den svenska idrottsrörelsen kan det inte heller vara någon eftersträvansvärd situation att sitta i denna dömande position över anslagsäskanden som ligger vid sidan av deras egen verksamhet. I idrottens idévärld måste också ett sådant påtvingat beroendeförhållande vara främmande. De fria organisationer som omtalas i denna motion är , , , , De svenska lantliga ryttarföreningarnas centralförbund, , , , och . Granskningen av de fristående organisationernas anslagsäskanden och deras övriga beredning i regeringen kan mycket väl som förut ligga kvar hos . Där finns en kunskap som väl klarar uppgiften att göra en rättvis uppskattning av den verksamhet som bedrivs och en fördelning av statsbidragen. över är helt onödig. Av de uppräknade fristående förbunden finns några som har en nära anknytning till tävlingsverksamheten (t. ex. och vissa hästsportorganisationer), och dessa kan om de så önskar ligga kvar under fördelningsinflytande. För den ideella rörelsen hos vöre det välgörande om denna organisationsoformlighet kunde avlägsnas, och en organisationsförändring behöver inte vara någon utdragen och omständlig procedur. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär den organisationsförändring beträffande vissa organisationer av folkrörelsekaraktär som omtalas i denna motion. fp) () 1987/88 Kr415
mot · GB02Kr418 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr418 av m. fl. (m, fp) om åtgärder för turistnäringen i Med hänvisning till vad som anförts i motion !987/88:Jo259 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för turistnäringen i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av medel för renoveringar av kulturminnesvärda byggnader och anläggningar.
mot · GB02Kr421 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr421 av och () om stödet till ungdomsorganisationer Det finns stor enighet om att barn- och ungdomsorganisationerna spelar en betydande roll för att uppnå de av uttalade ungdomspolitiska målen om att utveckla demokratin, stimulera samhällsengagemang, skapa bättre samhällsmiljöer, öka jämlikheten och skapa samhörighet. Ungdomsorganisationerna gör en kontinuerlig och långsiktig insats för att ge dagens ungdomsgenerationer denna humanistiska grund att stå på. Organisationernas arbete bygger på arbete av och för ungdomar. Deras insats går inte att jämföra med kampanjer organiserade av myndigheter. Statens stöd har kraftigt försämrats Vi kan konstatera att det reella stödet till ungdomsorganisationer minskat. har granskat organisationernas centrala ekonomi och i slutrapporten kan man konstatera att värdet av det statliga stödet kraftigt har försämrats. Medan konsumentprisindex ökat 198085, har en genomsnittlig centrala statliga stöd ökat med 1980/81 1986/87. Statsbidraget till ungdomsorganisationerna via har minskat från 240 milj. kr. till 150 milj. kr. 1986/87 penningvärde. För att återställa stödet krävs alltså cirka 90 milj. kr. Dessutom har andra bidrag, som organisationstidskriftsstödet, slopats vilket också drabbat ungdomsorganisationerna. Under det år som gått har ett flertal utredningar, bl. a. folkrörelseutredningen, studerat ungdomsorganisationernas statliga stöd. Inför det faktum att många ungdomsorganisationer har svårigheter säger folkrörelseutredningen: Detta är mycket allvarligt och bör utgöra en väckarklocka för beslutsfattare på såväl central som lokal nivå. Man konstaterar också: Trots förändrade och i många fall svårare villkor söker ungdomsorganisationerna utveckla sin verksamhet och strävar mot att nå fler barn och ungdomar. Även ungdomsministern konstaterar att de idébärande organisationerna har svårt att hävda sig. Utan resurser är det oerhört svårt att möta konkurrensen från det stora kommersiella utbudet av fritidsverksamhet som finns . organisationerna, som SUR:s ekonomiutredning visar, tvingas skära ner och reducera verksamhet och utbildning blir situationen än värre. Att t. ex. möta ungdomars missnöje, som bl. a. kom till uttryck i , blir omöjligt. Det är allvarligt och oroväckande att regeringens föredragande i ungdomsfrågor inte presenterar några åtgärder som återställer det statliga stödet till nivån . Regeringen drar uppenbarligen inte några slutsatser av det omfattande utredningsarbete som pågått fram till . I budgetpropositionen finns inga förslag som rättar till bristerna, utom möjligen det statliga lokala aktivitetsstödet. Att bara räkna upp det centrala stödet står i direkt strid med ovan nämnda målsättningar. Vi anser det nödvändigt att som ett första steg mot återställda anslag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet anslå 10 milj. kr. utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att till H 2 Ungdomsorganisationernas centrala verksamhet anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 10 000 000 förhöjt anslag på . () () 1987/88 Kr421