mot · GB02Ub586 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub586 av m. fl. om inrättande vid av en professur i reumatologi Reumatism är en folksjukdom De reumatiska sjukdomarna tillhör de stora folksjukdomarna. Minst 800 000 personer beräknas ha sådan sjukdom i rörelseorganen. Drygt två miljoner läkarbesök och av det totala antalet sjukdagar gäller reumatisk sjukdom. var dessa sjukdomar den vanligaste anledningen till förtidspensionering. De var vidare orsak till en tredjedel av alla nya förtidspensioner. har alltmer uppmärksammats belastningsskador från yrkeslivet. Ca en tredjedel av nybesök i reumatologisk specialistvård gäller dessa sjukdomar. Mer än hälften av alla anmälda arbetssjukdomar beror på belastningsfaktorer. Andelen personer med svår värk i skuldror, axlar, rygg eller höfter är vanligare i socialgrupp 3 än i socialgrupp 1, enligt levnadsnivåundersökningen (LNU). För kvinnorna är andelen av anmälda arbetssjukdomar, för männen . Både belastningsskadorna och andra reumatiska sjukdomstillstånd leder till mångåriga lidanden och stora kostnader för den enskilde och kostnader för samhället och företag. Sjukdomarna beräknas () totalt kosta nära . Forska för att förebygga Stora vinster står att hämta för individ och samhälle i att minska sjukdomarnas utbredning och förlopp. Förebyggande åtgärder, tidigupptäckt, säker diagnostik och behandling samt adekvat rehabilitering leder till bättre resultat. Den reumatologiska forskningen är grundläggande och den måste stärkas för att klara problemen. Kroniska sjukdomsförlopp kan bromsas, forskningsrön ställer i utsikt att vissa av sjukdomarna kan botas, exempelvis i fråga om fibromyalgi. Tidigbehandling och mångårig uppföljning i fråga om barn med reumatism är särskilt angeläget. Enligt de utvecklingslinjer som fastställde har utarbetat ett underlag till hälsopolitiskt handlingsprogram, "Att förebygga sjukdomar i rörelseorganen (redovisar 1987:14). I fråga om forskningen framgår att behovet av forsknings- och utvecklingsarbete är stort på området. Detta gäller såväl grundforskning som mer tillämpad forskning och utvecklingsarbete. behovet av ökade forskningsinsatser då det gäller orsakssambanden för sjukdomar i rörelseorganen och om effekterna av förebyggande insatser bl. Dagens resurser och utbyggnadsbehov Reumatologi bedrivs vid 33 sjukhus, vilket innefattar samtliga regionsjukhus, länssjukhusen och enstaka länsdelssjukhus. fanns i riket 117,5 specialisttjänster i reumatologi, varav ett trettiotal ej var besatta med ordinarie innehavare eller var vakanta. Antalet specialister har ökat . Utbyggnaden måste fortsätta och särskilt glesbygdsområdena måste få specialistkompetens. Ytterligare forsknings- och utbildningsresurser behöver tillföras området. Vid samtliga regionsjukhus utom i finns speciella resurser för reumatologisk vård, antingen i form av egen klinik eller som sektion inom ramen för medicinsk storklinik. Det har dock trots allt funnits olika möjligheter för reumatikerna i länet att få vård och behandling. Vad som saknats är en organiserad och väl fungerande samordning av tillgängliga vårdresurser. hälso- och sjukvårdsdelegation beslöt 1983 att utreda den reumatologiska vården inom länet. Ett förslag, benämnt Reumavård i län, togs fram och blev föremål för remissbehandling. På grundval av utredningens förslag och synpunkter i remissvaren beslutade att en reumatologienhet skulle inrättas vid utbyggnad av reumatikervården. Organisatoriskt räknar man med att enheten skall placeras inom medicinkliniken och omfatta en vårdavdelning om 20 vårdplatser och en öppenvårdsavdelning (reumadispensär). akademiska sjukhus har två specialisttjänster men ingen professorsledd forskning och utveckling. Reumatologin i län och omgivande region saknar därmed vad de andra medicinska fakulteterna har i fråga om högkompetent forskningsledning och utbildning. Behovet av konsultverksamhet åt primärvården inom ramen för en förhöjd kompetens i , förtjänar också att framhållas. Motiven för att akademiska sjukhus får en särskild klinik för reumatiker och att en professur i reumatologi inrättas vid kan sammanfattas i följande att-satser: - att har speciella förutsättningar för forskning och utveckling av reumatologin. Man har unika möjligheter till kringresurser genom framstående forskning inom de inflammatoriska och immunologiska områdena - att inrättandet av en professur medför ökad kompetens inom reumavården i länet - att man får ett samlat ansvar för forsknings- och utbildningsinstanser inom reumatologin - att inrättandet av en professur innebär att akademiska sjukhus kommer att få samma resurser som övriga region- och undervisningssjukhus inom reumatologin. I finns landets enda specialistklinik för barnreumatiker. Kliniken betjänar hela riket för barn som behöver sådan specialistvård. Konsultverksamheten åt primärvården är en viktig del. Framtiden för kliniken skulle säkras, om verksamheten förklarades vara en subspecialitet inom reumatologin. Därmed skulle även underlättas inrättande av en professur i barnreumatologi. , , som bildades , är en intresseorganisation för reumatiker. Förbundet representerar ett stort kunnande på området. RMR arbetar för en förbättring av reumatikernas villkor. Förbundet har förutom den riksomfattande föreningsverksamheten två egna sjukhus (Spenshults och ) samt sjukgymnastik i glesbygd. RMR ger anslag till forskningen kring de reumatiska sjukdomarna. Inrättande av nya forskartjänster är enligt RMR:s uppfattning en åtgärd som snabbare leder fram till positiva resultat för reumatikerna. RMR reser krav på att läkarna i sin grundutbildning får mera undervisning i reumatologi och att specialistutbildningen tillförs utökad vetenskaplig undervisning i ämnet. Läns- och regionsjukhusens reumatologavdelningar, primärvården och särskilt företagshälsovården måste stärkas och tillföras förhöjd kompetens. Bristfälliga kunskaper i reumatologi utför problem för stora patientgrupper, framför allt i primärvården, där majoriteten av patienter med rörelseorganens sjukdomar omhändertas. Förbundet står bakom kravet på inrättande av professur i reumatologi i . Samhällets resurser för att möta denna folksjukdom måste byggas ut. Grundläggande för framtidens behandlings- och rehabiliteringsresultat är dagens forsknings- och undervisningsresurser. I första hand måste ytterligare högkompetent forskning och utbildning tillföras reumatologin med inrättande av en professur i reumatologi vid . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en professur i reumatologi inom den medicinska fakulteten vid , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastställande av barnreumatologin vid Lunds lasarett som en subspecialitet inom reumatologin.1] () () () () 1 1987/88: So441