mot · GB02K708 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K708 om förändringar för en vitaliserad demokrati Partierna är ett bärande element i vår demokrati, vilket fastslås bl. a. i förarbetena till vår författning. har avstått från en lagreglering av partiernas organisation eller arbetsformer med hänvisning till yttrande- och föreningsfriheterna. Det har dock funnits tendenser till att förbehålla vissa rättigheter för en begränsad grupp av politiska partier. Därmed har demokratins vitalitet åsidosatts. Statsvetarna har i den av folkstyrelsekommittén utgivna boken från folket angett följande viktiga synpunkter: Vår tes är att de politiska partierna har utvecklat och karteliiserat sin folkstyrelsefunktion under ; partiväsendet får en nyckelroll i ett politiserat samhälle och de etablerade partierna söker på olika sätt skydda sin ställning mot konkurrens från nya partier och andra politiska grupperingar. Förutsättningarna för ett vitalt politiskt liv genom en öppenhet inför politiska opinioner har beskurits genom olika åtgärder. I en särskild motion om grundlagsfrågor tar kds upp behovet av förändringar i valsystemet vad avser regeringsformen. Men flera förändringar inom det nuvarande systemets ram kan avsevärt förbättra demokratins representativitet och vitalitet. De avser vallagen, lagen om statligt stöd till partier samt konsekvenser för informationsfriheten i statliga etermedia. Det finns olika åsikter om huruvida ett valsystem skall ha spärrar eller inte. I den nuvarande författningen har det fastställts en mandatfördelningsspärr. Den är dock inte generellt sett en småpartispärr eftersom regeringsformens 3 kap. 7 § medger valsamverkan mellan politiska partier under gemensam beteckning. Den s. k. 4-procentsspärren eller 12-procentsspärren är alltså en spärr riktad mot själva valsedelsbeteckningen, inte mot partier som juridiska personer. Definitionen av begreppet parti i denna paragraf är heller ingen allmängiltig partidefinition. Man kan jämföra med riksdagsordningen 7 kap. 4 § som också innehåller en partidefinition. Inte heller den är allmängiltig. Valsamverkan mellan politiska partier var inte ovanlig i . Efter beslutet att slopa kartellbeteckningar på valsedlarna har valsamverkan enbart förekommit i ett fåtal fall i val till . Det har varit fråga om Mot. lokalt samarbete i allmänhet. I och med den nuvarande författningen med K708 proportionell fördelning för valsedelsbeteckningar med av rösterna har sådan valsamverkan förekommit val och val. 1982 skedde samverkan mellan tre mycket små partier och väckte inget större uppseende. val skedde samverkan mellan ett i representerat parti, , och ett orepresenterat parti, numera med namnet kristdemokratiska samhällspartiet. Denna sistnämnda samverkan väckte stort medialt intresse. På sina håll hävdades det att en sådan samverkan skulle vara i strid med författningen. Bevisligen är den det inte. Den nuvarande lagstiftningen medger valsamverkan mellan politiska partier. har också i ett särskilt beslut fastslagit att valsamverkan är en tänkbar möjlighet även efter valsystemsreformen. I förarbetena till lagen om statligt stöd till politiska partier framgår detta mycket klart. Valsamverkan mellan politiska partier är vanlig sett ur internationell synvinkel. I t. ex. och är den ett normalt inslag. Det är vår inställning att vallagen borde underlätta valsamverkan mellan politiska partier. Ur demokratins synvinkel är en utbredd taktikröstning inte något positivt utan klart oacceptabelt. Varje röst bör läggas efter övertygelse. Ett underlättande av valsamverkan skulle vara en säkerhetsventil i valsystemet. Kriterier för politiskt parti Ett mycket angeläget krav är att de politiska partierna ges en likvärdig formell behandling i frågor som är av stor betydelse för en fullföljd valhandling. Det gäller tillhandahållande av valservice (valsedlar m. ), stöd till de politiska partierna och informationsfriheten. Mycket talar för att den praktiska hanteringen - inte minst hos den centrala valmyndigheten skulle underlättas genom skärpta registreringskrav på de politiska partierna och att man därefter behandlade de registrerade partierna likvärdigt. Vi kan också tänka oss en annan möjlighet som tycks vara på väg att utkristallisera sig, nämligen att ett uppnått valresultat på av rösterna i hela landet skall ge likvärdig behandling. Genom dessa kriterier skulle man kunna behandla alla partier som uppfyller kriterier på ett likvärdigt sätt utan att få orimliga och orättvisa effekter t. ex. när det gäller tillhandahållande av valsedlar och annan valservice. Däremot bör valsedlar med viss beteckning inte ovillkorligt tillhandahållas. Det bör ske med partiets medgivande. års val tillhandahölls t. ex. riksdagsvalsedlar med beteckningen (kds) trots att det skedde mot detta partis önskan. Partiet hade som bekant valsamverkan med . Tillhandahållande bör inte ske mot partis egen önskan. Då blir det hela en parodi på demokrati. Kristdemokratiska samhällspartiet vill här betona att uppställande av kriterier av skisserat slag är mycket viktigt. Svensk demokrati får inte bli en privilegiedemokrati. Statligt stöd till politiska partier Mot. Den nuvarande lagen om statligt stöd till politiska partier som deltar i val till uppvisar en del orimliga effekter. Partier i riksdagsval erhåller inget som helst statligt stöd, trots att de kan ha större medlemsantal än vad som krävs för statsbidrag för övriga riksorganisationer. Gränsen tycks också godtyckligt vald. Varje parti har oavsett storlek vissa grundkostnader. Detta gäller även partier som inte blivit representerade i . För orepresenterade partier utgår mandatbidrag för partier i riksdagsvalet. Ett mandatbidrag utbetalas för varje tiondels procent. Det finns anledning att se över både mandatstöds- och kanslistödsfördelningen. Det kan anses rimligt att större partier har större kostnader, utöver vissa grundkostnader som gäller alla partier. Man skulle även här kunna utgå från de ovan angivna kriterierna för erhållande av statligt stöd. En tänkbar modell för att ersätta tredje stycket i § 3 lagen om statligt stöd till politiska partier är följande: Har parti, som deltagit i val till , ej blivit företrätt i , erhåller parti som motsvarar av rösterna i riksdagsval ett fjärdedels mandatbidrag för varje hel tiondels procent upp till , ett halvt mandatbidrag för varje hel tiondels procentenhet röster över § 6 om grundstödet kan kompletteras enligt följande: Har parti ej blivit företrätt i , erhåller sådant parti en tredjedels grundstöd om partiet motsvarar av rösterna i hela landet men ej . Regeringsformens portalparagraf (1 kap. 1 §) talar om att den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och allmän och lika rösträtt. Det föreligger självfallet ett samband mellan den fria åsiktsbildningen och rösträtten. Medborgaren måste vara informerad om de olika politiska alternativen (åsiktsbildningen) för att på ett relevant sätt kunna utöva sin rösträtt. Endast den allsidigt och korrekt informerade medborgaren kan göra ett rationellt val mellan de olika åsiktsalternativen. I dagens enorma informationsflöde ställer det speciella krav på de dominerande medierna, i synnerhet de med en public-service-funktion som riksradion, lokalradion och televisionen. särbehandling av de i representerade partierna i de speciella valprogrammen i radio och TV har inte tillgodosett rimliga krav när det gäller informationsfriheten. Valfriheten när det gäller val av politiska partier förutsätter att partierna har likvärdiga möjligheter att nå ut med sitt budskap. Denna likvärdighetsprincip bör skrivas in i avtalet mellan staten och programföretag. I konsekvens med vad som gäller tillhandahållande av valsedlar m. m. bör för likabehandling i de speciella valprogrammen i radio och TV gälla de ovanstående anvisade kriterierna för politiskt parti. års val ledde särbehandlingen av de fem dåvarande riksdagspar- 9 tierna till att kds och de gröna missgynnades. analyserat valprogrammen och hävdar att bevakningen av de politiska K708 partierna mäste uppnå åtminstone en miniminivå i fråga om allsidighet, relevans, granskning och spegling. fällde därför riksradions och televisionens bevakning av de gröna års val. Bevakningen motsvarade inte 11 § i avtalet mellan staten och programföretagen. Av nämndens handling framgår också att kds behandlades i de officiella valprogrammen på samma sätt som . Det inträffade visar att programföretagen skulle vara betjänta av en likvärdighetsprincip baserad på generella kriterier för politiska partier som deltar i val till . Det skulle också innebära ett stöd för programföretagen gentemot partipolitiska påtryckningar om denna princip fanns i avtalet mellan staten och programföretagen. års val har riksradion valt en likabehandlingsmodell för partier , en viss särbehandling av de mindre partierna, medan Kanal ger delvis likabehandling i program av Pejlingtyp. I den för väljarna utomordentligt viktiga slutdebatten i Kanal av väljarna som åskådare eller lyssnare (vidaresänds även i riksradion) har kanalledningen uteslutit de två mindre partierna, kristdemokratiska samhällspartiet och de gröna. Det saknas rationella skäl till detta ställningstagande. a. mot denna bakgrund är det viktigt att avtalet mellan staten och programföretagen justeras så att inte programföretagen av olika skäl blir utsorterare när det gäller den politiska yttrandefriheten inför ett val. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om valsamverkan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om generella kriterier för politiska partier för likabehandling vid valservice inför allmänna val, 3. att hos regeringen begär förslag till ändring av lagen om statligt stöd till politiska partier i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om informationsfriheten för politiska partier i enlighet med vad som anförts i motionen.