mot · GB02N28 · 1988-03-22 00:00:00 — Redan i föreliggande proposition tillskjuts 50 milj. kr. Projektet befinner sig emellertid bara på inled- Mot. och de andra intressenterna har ännu inte bestämt N28 sig för vilket slags kolkondenskraftverk som skall byggas. 3.2 Konsekvenser för hushållen Regeringen antyder att ett sätt att minska effekterna av de höjda elpriserna för industrin vore att knyta energibeskattningen till momssystemet. Det skulle, om hela den nuvarande energiskatten överfördes till momssystemet, medföra en övervältring av kostnader på hushållen. Inom hushållssektorn kommer ökade elpriser huvudsakligen att drabba de husägare som nyttjar el för uppvärmning. Det finns över en miljon hus där el nyttjas för uppvärmning. Tabell 1 Småhusens uppvärmning Val av bränsle % av alla småhus El/ved/o lj evärmepanna I ytterligare 64 000 småhus kan elvärme utnyttjas, men av olika skäl gjorde inte husägarna detta . Över en miljon hushåll eller nästan vart tredje svenskt hushåll och en stor del av befolkningen skulle få ökade boendekostnader om elpriserna höjdes. Därtill kommer alla de hushåll som äger fritidshus. I merparten av landets 625 000 fritidshus nyttjas el helt eller delvis för uppvärmning. Sammanlagt kommer uppemot 1 1/2 miljon småhus och fritidshus att beröras. I vissa fall kan ägarna nyttja andra bränslen, främst i de hus som har kombipannor som kan eldas med olja. Alla övriga hushåll skulle vid en elprisökning ställas inför två kostsamma alternativ - antingen behålla elvärmen och betala ett betydligt högre elpris eller göra omfattande ombyggnader av sina värmeanläggningar. Om inte el får utnyttjas finns det knappast något alternativ till att värma småhus med olja. Att installera oljeeldning i ett ordinärt småhus som saknar vattenburen värme kan kosta . För att kunna minska elförbrukningen för uppvärmningsändamål krävs troligen, förutom prisökningar, dessutom direkta regleringar. Den enskilde husägaren kan då förlora rätten att själv bestämma över vilken uppvärmningsmetod han vill ha. Ett steg mot en ytterligare reglering av uppvärmningsförhållandena togs i Mot. av energiministern, som då deklarerade att installation av N28 direktverkande el i nya hus skall förbjudas. 3.3 Konsekvenser för den svenska industrin Regeringen försöker påskina att den svenska industrin inte skall drabbas av den förtida avvecklingen. Det är ett påstående som inte har trovärdighet. SIND framhåller i sitt remissvar: Det är uppfattning att någon tidigareläggning av kärnkraftsavvecklingen inte kan ske med hänvisning till förbättringar i det ekonomiska läget. Även en begränsad tidigareläggning av kärnkraftsavvecklingen får negativa återverkningar på delar av den elkrävande industrin - delar som i många fall är lokaliserade till sysselsättningsmässigt utsatta områden i landet. Den s. k. elintensiva industrin, som svarar för av den totala elförbrukningen, består av företag inom pappers- och massaindustrin, stålindustrin samt delar av den kemiska industrin. Den sysselsätter direkt över 100 000 personer och svarar för cirka en tredjedel av industrins samlade nettoexport. Den elintensiva industrin är således mycket viktig för välstånd. Karakteristiskt för de ovanstående branscherna är att de säljer sina produkter i stark konkurrens med utländska tillverkare, som gör i princip likvärdiga produkter. Därför kan de inte kompensera sig för ökade kostnader i . Det gör att de blir mycket hårt drabbade av elprisökningar. Regeringen skriver i propositionen: Inom har beräkningar gjorts av sysselsättningseffekterna för elintensiv elindustri vid höjda elpriser. Beräkningarna visar att ett stort antal arbetstillfällen hotas vid stora elprishöjningar. Likväl inleder nu regeringen en politik som kommer att leda till elprisökningar. Det finns två användarkategorier som, till skillnad från andra, är priskänsliga - den elintensiva industrin och hushållen med elvärme. Höga elpriser kommer att minska förbrukningen av el för uppvärmning, eftersom andra värmekällor väljs vid ny- eller ombyggnad. Höga elpriser kommer i längden att leda till att många elintensiva industriföretag måste upphöra med sin verksamhet. Endast på detta sätt kan regeringen åstadkomma den eftersträvade minskningen av förbrukningen. har utrett konsekvenserna för den elintensiva industrin av den fullständiga kärnkraftsavveckling som regeringen planerar . I rapporten, Eleffektivitet inom industrin, konstateras det att en sådan avveckling kommer att ge upphov till omfattande strukturförändringar. Det finns, enligt vår mening, anledning att betänka detta redan inför den nu föreslagna avvecklingen. Vidare konstateras att det finns ett starkt samband mellan ökad produktivitet och ökad elanvändning. Trots att lönekostnaderna i har sjunkit i förhållande till andra Mot. 1987/88 länder förlorar fortfarande marknadsandelar. Svensk industri måste ytterligare öka sin produktivitet och konkurrensförmåga. Det blir då särskilt allvarligt att inleda en prisökningsprocess som i sig kommer att leda till besvärliga strukturförändringar inom svensk industri. Det är inte realistiskt att tro att vi i snabbt skulle framgångsrikt kunna ändra vår industristruktur för att tillverka mindre elkrävande produkter. Den svenska skogen är exempelvis en resurs vi inte har råd att försaka. Elförbrukningen är ojämnt fördelad över . I förbrukade varje anställd 230 MWh och i 129 MWh, medan förbrukningen i och enbart var 19 MWh. Det är Norrlandslänen och Bergslagen som kommer att drabbas hårdast av höjda elpriser. Nedanstående uppräkning av stora elenergiförbrukande industrianläggningar visar tydligt hur hårt vissa delar av vårt land kommer att drabbas av de strukturförändringar som kommer att bli resultatet av ökade elpriser. Mekanisk pappersmassa är särskilt elenergikrävande. Massafabriker och pappersbruk av de slag som drabbas hårdast av höjda elpriser finns på följande orter: Östrand (CTMP) kan inte klara kraftigt höjda elpriser. Koppar- och blysmältverken är också bland de allra största användarna av elenergi. Smältverk finns bl. a. i: specialstålverk tillhör de företag som kommer att få svårigheter om elpriserna höjs. Specialstålstillverkning och kringhörande verksamhet finns på följande orter: Dessutom kommer de handelsstålverk som använder mycket elektricitet att kraftigt påverkas. Det gäller bl. a. följande orter: Legeringsindustrin är också mycket känslig för elprishöjningar. Sådana företag finns bl. a. i: Inom den kemiska industrin är det främst klorattillverkningen som drabbas. Energikrävande kemisk tillverkning finns bl.a. i: Det mest allvarliga med regeringens förslag till förtida kärnkraftsavveckling är att det kommer att ske på miljöns bekostnad. Vi erinrar om vad som stod på linje 2:s röstsedel: ... i avvaktan på förnyelsebara energikällor... samt Elproduktion genom olje- och kolkondenskraftverk undviks. Som ovan visats är det realistiskt att räkna just med olje- och kolkondenskraftverk samt något koleldat värmekraftverk. Detta kommer att leda till ökade luftföroreningar och stora mängder aska, slagg och annat avfall. Det bör även noteras att höjda elpriser kommer att hårdast drabba de mest miljövänliga processerna, t. ex. kemisk-mekanisk massa. Det är noterbart att regeringen redovisar sina åsikter beträffande miljöproblemen i samband med den förtida kärnkraftsawecklingen på några få rader i propositionen. 3.4.1 Luftföroreningar Mot. remissyttrande över tvareaktorutredningen är mycket kritiskt. Man påpekar bl. a. att om alla de nuvarande kärnkraftverken skulle ersättas av kolkondenskraftverk skulle koldixoidutsläppen öka med . Riskerna med ökade halter koldioxid är en miljöfara som uppmärksammas alltmera, bl. a. i den s. k. Brundtlandrapporten. a.: Det är därför nödvändigt att hålla fast vid de ursprungliga förutsättningarna för kärnkraftens avveckling, nämligen att den del av elproduktionen som behöver ersättas måste produceras med i huvudsak förnyelsebara energikällor. Om två reaktorer som producerar ca el/år avvecklas och ersätts med kolkondenskraftverk som är utrustade med modern reningsutrustning innebär det att: Svavelföroreningarna i luften ökar med /år. Kväveföroreningarna i luften ökar med /år. I propositionen står det att kärnkraftsavvecklingen skall kunna genomföras utan att de totala luftföroreningarna ökar. Eftersom luftföroreningarna från kraftsektorn utan tvivel kommer att öka mycket drastiskt innebär det att föroreningarna från andra sektorer måste minska. Givetvis skulle dessa kunna reduceras även om kärnkraftverken utnyttjades. Då skulle således utsläppen av svavel och kväveoxid kunna minskas snabbare. Detta framhåller , som i sitt remisssvar bl. a. skriver: Konsekvensen av en avveckling av två kärnkraftsaggregat blir därför att en ökning av föroreningsutsläpp aldrig kan undvikas. Beträffande kväveoxidutsläppen kan ökad förbränning i samband med kärnkraftsavvecklingen innebära att det uppsatta målet att reducera utsläppen inte kommer att kunna uppnås. Regeringen skriver att ytterligare åtgärder erfordras för att nå detta mål, men den vet uppenbarligen inte hur detta skall gå till. Kring de platser där man anlägger kolkondenskraftverk kommer det att märkas lokala miljöstörningar i form av bl. a. skogsskador. Om de gamla oljekondenskraftverken i och åter sätts i kontinuerlig drift kommer detta att ge svåra skador på omgivningen. Verken saknar helt rökgasrening. I kan man möjligen installera sådan utrustning men i saknas sådana möjligheter. Även gasförbränning ger upphov till miljöproblem. Kväveoxidutsläppen är något lägre än om motsvarande energimängd utvinns ur olja eller kol, men är likväl oroväckande. Eftersom gasen liksom olja och kol är fossila bränslen kommer koldioxidhalten i luften att öka. Om elprishöjningarna leder till att uppvärmningen av småhus i ökad utsträckning baseras på oljeeldning medför även detta miljöproblem, främst i form av kväveföroreningar i atmosfären. Om inhemska bränslen, t. ex. ved, utnyttjas ger röken också normalt upphov till besvärande störningar i den närmaste omgivningen. Kolkondenskraftverk och koleldade värmekraftverk ger upphov till omfattande restprodukter. Med samma storleksantaganden som ovan skulle effekterna bli följande: Avsvavlingsrestema skulle uppgå till ca /år. Flygaskan skulle väga ca /år. Slagg och bottenaska skulle väga ca /år. drift av kolkondenskraftverken skulle restprodukterna täcka en yta motsvarande . Det blir således omfattande lokala miljöproblem kring kolkondenskraftverk. Många av restprodukterna är giftiga och deponeringen av dessa måste därför göras på ett betryggande sätt, om inte grundvattnet skall förgiftas. De samlade kostnaderna för regeringens förslag är inte lätta att uppskatta. Om den del av det socialdemokratiska partiet som inte bara vill förtidsaweckla kärnkraften utan även minska elförbrukningen får råda, kommer påfrestningarna på den svenska ekonomin att bli mycket stora, bl. a. i form av företagsnedläggningar. Kommer ersättningskraftverk att byggas innebär detta en påfrestning på miljön som är omöjlig att direkt värdera i pengar, men som är mycket allvarlig. Det finns emellertid beräkningar av de direkta kostnaderna av regeringens förslag - kostnader som kommer att drabba det svenska folket antingen i egenskap av skattebetalare eller som elkonsumenter. Att stänga en reaktor i och en reaktor i och sedan bygga motsvarande stora ersättningskraftverk som nyttjar det billigaste bränslet - kol - kan beräknas medföra en merkostnad på i runda tal och i dagens penningvärde . Det kan emellertid inte uteslutas att merkostnaden t. o. m. blir väsentligt större. Den socialdemokratiska energipolitiken är ett utslag av maktfullkomlighet. Regeringen ser inte till bästa utan utnyttjar sin makt för att lösa interna konflikter inom det socialdemokratiska partiet. Propositionen är inte skriven av ideologisk övertygelse och den är inte heller resultatet av sakliga bedömningar. Regeringen inleder inte avvecklingen av kärnkraften för att man anser att den är farlig; den inleder avvecklingen för att kunna ha ett argument vid valmöten. Den formen av politisk taktik på bekostnad av miljö och ekonomi borde väcka indignation långt in i det socialdemokratiska partiet. Regeringens proposition bör avvisas. Folkomröstningens utslag bör respekteras och de existerande reaktorerna bör nyttjas så länge de uppfyller säkerhetskraven. Dessa krav skall givetvis 1987/88 N28 revideras efter hand som nya erfarenheter görs och ny teknik blir tillgänglig. Det innebär emellertid att det är sannolikt att de nuvarande reaktorerna kommer att kunna vara i drift även . Det ger kraftföretag och politiker rådrum att finna lämplig ersättning till de nuvarande reaktorerna. En sådan prövning av olika alternativ måste göras förutsättningslöst och stor hänsyn måste tas till de olika energikällornas miljömässiga konsekvenser. Även i det fall att det skulle krävas ytterligare elkraftskapacitet måste tillkommande energikällor noga utvärderas från miljösynpunkt. De fem stora orörda Norrlandsälvarna får inte utnyttjas. Konventionella kol- och oljekondenskraftverk skall inte byggas. Gränsvärden för utsläpp från denna typ av anläggningar bör skärpas. Småskaliga gaskombikraftverk med avancerad rökgasrening bör dock kunna byggas om elförbrukningen ökar. Naturgasnätet bör byggas ut i den takt det finns marknadsmässiga förutsättningar för detta. Det finns inte anledning för att fatta några nya beslut om den framtida energipolitiken. Det finns inte heller anledning att göra några genomgripande förändringar beträffande stödet till energibesparande åtgärder o. d. Förslag om mindre förändringar avseende dessa program återfinns i en moderat kommittémotion med anledning av den föreliggande propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag till riktlinjer för hur kärnkraftsavvecklingen skall inledas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om konsekvenserna av en förtida kärnkraftsavveckling, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tolkningen av folkomröstningsresultatet 1980 och utnyttjande av existerande kärnkraftsreaktorer. 1987/88 N28 () () hamre (m) () () () () () () ()