mot · GB02Kr267 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr267 av m. fl. om vissa anslags- och organisationsfrågor på kulturområdet I årets budgetproposition aviseras en övergång till en mindre splittrad anslagsuppdelning på kulturområdet fr. o. m. budgetpropositionen 1989. skulle i detta sammanhang tilldelas en större roll. betraktar en sådan utveckling som fullt rimlig. Det är emellertid angeläget att inte utvecklas till ett tungt och byråkratiskt kulturverk. Just på kulturområdet, med dess nära koppling till yttrandefrihetsfrågorna och den särskilda betydelsen som ligger i nyskapande och nytänkande, är det angeläget att det finns flera vägar genom vilka kulturutövaren kan få del av statliga medel. Inför en anslagsreform skulle vi därför gärna vilja ha prövat om det går att utveckla ett system på kulturområdet efter viss förebild från forskningens område. Genom fakultetsanslagen garanteras en grundstandard som sedan kan kompletteras med medel från forskningsråden som är inriktade på specificerade projekt. På kulturområdet skulle detta kunna ha formen av en grundläggande medelstilldelning till institutionerna via . Denna skulle sedan kunna kompletteras med särskilda projektinriktade medel som kunde fördelas av särskilda rådsorgan inriktade på vart och ett av de olika kulturområdena. I rådsorganen bör utövare av resp. konstart vara mycket väl representerade. Det kan medverka till att utveckla den kulturella kvaliteten. Parallelliteten med systemet på forskningsområdet skulle kunna fullföljas genom att regeringen förelägger treårsprogram för utvecklingen på kulturområdet. Enligt mening bör ett studium av möjligheterna att utveckla anslagssystemet och organisationerna på kulturområdet efter den skiss vi här presenterat nu företas. Arbetslösheten på kulturområdet är betydande. redovisade musikerna en arbetslöshet på . Motsvarande tal för teateranställda var 11,. Båda talen var större än . Det står också klart att bild- och formkonstnärerna har en betydande undersysselsättning. En del av denna arbetslöshet måste naturligtvis motverkas genom att samhället för en expansiv kulturpolitik som tar sikte på att tillskapa ytterligare arbetstillfällen som också ger publiken fler kulturupplevelser. En annan aspekt på dessa problem är att utvärdera insatserna för utbild 1* 1987/88. 3 sami Nr Kr266-269 ning inom den kulturella sektorn. Dimensioneringen av vissa utbildningar måste ses över. Det är också angeläget att överväga om de utbildningar som erbjuds till fullo anpassats till hur kulturutbud och kulturefterfrågan ser ut. Bland annat är det viktigt att utbildningen för aktörer som behärskar såväl sång som dans kan anordnas.En betydande del av scenutbudet i bl. a. och har en sådan form att denna typ av artister sannolikt kommer att efterfrågas i växande utsträckning om vårt land även framgent skall stå i nära förbindelse med den internationella utvecklingen. och har proklamerat perioden 1997 som World Decade for Cultural Development. Detta internationella kontaktarbete avsätter få spår i budgetpropositionen. Enligt mening måste aktivt medverka i det fortsatta arbetet. Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer Styrelsen för begär att anslaget till visningsersättning skall höjas med 4,8 milj. kr. som ett första led i en uppräkning till samma nivå som biblioteksersättningen. Enligt mening bör framställningen från fonden bifallas. Det innebär att ytterligare . Regeringen föreslår att 1 milj. kr. anvisas för ersättning för biblioteksmusik. För att kunna fullfölja det förslag till ersättning som konstnärsnämnden föreslagit bör ytterligare 1,7 milj. kr. har begärt 1,5 milj. kr. för att kunna ge bidrag till film- och videoexperiment i mindre skala manusförfattare till icke-kommersiell film Enligt mening bör ett anslag med denna inriktning ges till konstnärsnämnden. För den kulturella dialogen i vårt land spelar kulturtidskrifterna en betydelsefull roll. Det är angeläget att detta anslag kan förstärkas med 5 milj. kr. om syftet med bidragsgivningen i större utsträckning skall kunna fullföljas. har begärt en ökning av anslaget med för satsningar på teaterturnéer, utbyggd konstverksamhet och utbildning av kulturansvariga. Bygdegårdarna är i stor utsträckning lokaliserade på landsbygden. Kulturverksamheten knuten till dessa når människor som har ett mycket begränsat kulturutbud att tillgå på hemorten. Det skulle därför vara ett lämplligt sätt att fullfölja de ambitioner som kommit till uttryck i Landsbygd 90-kampanjen att ge bygdegårdarna det begärda anslaget. har tillstyrkt anslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ledningsfrågor på kulturområdet, 2. att hos regeringen begär en översyn av utbildningsfrågorna på kulturområdet enligt de riktlinjer som anges i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om World Decade for Cultural Development, 4. att till F 5. Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt anslag på , 5. att till F 6. Bidrag till konstnärer anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt anslag på varvid förhöjningen fördelas med på ersättning för biblioteksmusik och med för insatser inom filmområdet, 6. att till G 9. Stöd till kulturtidskrifter anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt anslag på , 7. att till . Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer m. m. anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt anslag på varvid förhöjningen tillföres delanslag 5. () () () () () ()