ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub652 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub652 av m. fl. om det skoladministrativa institutet vid högskolan i har tidigare med anledning av proposition 1986/87:173 fattat beslut om ett samlat program för skolledarutbildning. Där rekommenderades utbildning och forskning i skoladministrativa frågor även på hög nivå. Från fackligt håll har framförts önskemål om att en skolledarhögskola inrättas i , något som skett i andra jämförbara landet. I utredningen och styrning på skolområdet (Ds U 1987:1) påpekas att omfattande forskning i skolledning och skoladministration pågått länge i . Det har skett antingen inom speciella discipliner som pedagogik, statskunskap och företagsekonomi eller - vilket synes vanligast - tvärvetenskapligt uppbyggda särskilda forskningsinstitutioner med egna professurer och lärartjänster. Likaså sägs i utredningen att en förstärkning av den svenska forskningen om skolledning och skoladministration behövs och är obestridlig. En sådan forskning torde bl. a. vara en förutsättning för att den vidgade skolledarutbildningen skall kunna vila på vetenskaplig grund och kunna utgå från och stödjas av vetenskaplig forskning och litteratur. Detta skall kunna ske genom att någon lämplig universitetsinstitution får i uppdrag att med särskilt tilldelade resurser svara för den. I den s. k. Bergslagspropositionen, 1987/ 88:64 framhålls den stora regionalpolitiska betydelse som ett väl utbyggt undervisningsväsende har. Departementeschefen förordar därför att bl. a. högskolan i skall förstärkas också i ett långsiktigt perspektiv samt att denna förstärkning bör övervägas i kommande anslagsframställningar. Högskolestyrelsen i FalunBorlänge har i beslut inrättat ett skoladministrativt och forskning i det nya temaämnet i skoladministration och som chef och adjungerad professor i skoladministration utsett docenten rektor , . För den fortsatta utvecklingen av det skoladministrativa institutets verksamhet behövs ytterligare resurser. Berörda kommuner och planerar, med motivering att institutets verksamhet inom utbildning och forskning har stor regionalpolitisk betydelse, att tillsammans med högskolan bilda en stiftelse för detta ändamål. Högskolan planerar ett samarbete med när det gäller utvecklingen av forskningen i skoladministration. 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att forsknings- och utvecklingsarbete vid skoladministrativa institutet vid högskolan skall stödjas, 2. att bemyndigar regeringen att träffa avtal med stiftelsen skoladministrativa institutet om forsknings- och utvecklingsarbete i skoladministration av . () () () () 1987/88 Ub652
mot · GB02Ub653 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub653 avHansDau(m) Bristen på läkare är fortfarande stor i trots den ökning av antalet yrkesverksamma läkare som skett. socialutskott har uttalat att den ojämna fördelning som råder är en allvarlig orättvisa som i längden inte kan accepteras. Den nuvarande nivån med 845 nybörjarplatser på läkarlinjen pekar på en framtida balans mellan tillgång och efterfrågan på läkare. Däremot måste den regionala balansen förbättras om läkarbristen i skall kunna hävas. Det är uppenbart att läkarutbildningen i har betytt mycket för läkarförsörjningen inom Norrlandslänen. kom av nybörjarna från , och erfarenheten visar att flertalet söker tjänster i efter avlagd examen. Med erfarenhet av vad ovan sagts föreslår jag att antalet läkarstuderande i skall ökas med 20 platser genom omfördelning inom oförändrad totalram. En av hälso- och sjukvårdsberedningen tillkallad arbetsgrupp med företrädare för bl. a. , och har förordat en utredning som syftar till att öka intagningen i . Universitetsstyrelsen, som delar utredningens och motionens förslag, pekar på att förutsättningarna för ökad utbildningsvolym finns men att vissa om- och tillbyggnader av befintliga lokaler samt medel för inredning och utrustning behövs. är berett att påbörja den av arbetsgruppen föreslagna utredningen. Jag anser att bör uttala att en utredning om förutsättningarna och behoven för en utökning av läkarutbildningen med 20 nybörjarplatser i genomförs och att medel inom ramen för bidrag till undervisningssjukhusen ställs till förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om läkarutbildningen i . 1* 1987188. Nr Ub652 -659
mot · GB02Ub654 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub654 av Hans Nyhage och () om förskollärarutbildning vid högskolan i beslutade att avveckla förskollärar- och fritidspedagoglinjerna vid bl. a. högskolan i . Bakgrunden härtill var bedömningen att utbildningskapaciteten på de båda linjerna totalt i landet var för hög i relation till samhällets behov. De studerandes efterfrågan motiverade inte heller ett bibehållande av de dåvarande planeringsramarna - vid t. ex. högskolan för lärarutbildning i redovisades obesatta nybörjarplatser på förskollärarlinjen. utökades genom särskilt beslut åter antalet nybörjarplatser på förskollärarlinjen /88 med 210 platser, varav 84 vid . Av dessa senare har, mot bakgrund av ett tidigare förslag av UHÄ, 30 platser utlokaliserats till . Universitets- och högskoleämbetet har i sin anslagsframställning /89, efter kontakter med och , påtalat att den nuvarande dimensioneringen av främst förskollärarlinjen inte är tillräcklig för landets behov. Intresset för utbildningen har också ökat markant bland de studerande. Till de 30 platserna i sökte således totalt 211 studerande varav 163 med utbildningen som förstahandsval. I nämnda anslagsframställning föreslår UHÄ att planeringsramen vid skall ökas med 30 platser, vilka bör utlokaliseras till , samt att ytterligare 30 platser skall tillföras högskolan i för utlokalisering till . Behovet av förskollärare i särskilt västra understryks kraftigt av länsarbetsnämnder och kommuner. Ett uttryck härför är de uppdragsutbildningar som med finansiering huvudsakligen från länsarbetsnämnder nu bedrivs i regionen. I årets budgetproposition föreslås med hänsyn till det förändrade arbetsmarknadsläget och de studerandes ökade efterfrågan på utbildningen att antalet nybörjarplatser på linjen ökas med 90, fördelade på högskolorna i , och i . Därutöver föreslås UHÄ få disponera medel för 120 platser på 50-poängsutbildning för senare fördelning på högskoleenheter. De två senaste årens beslut och förslag i vad avser antalet nybörjarplatser på förskollärarlinjen får ses som ett uttryck för att beslut , om än välgrundat med hänsyn till då tillgänglig information, visat sig felaktigt. De korrigeringar som sker årsvis synes vara av tillfällig karaktär och ger upphov till stora planeringsproblem på de enskilda högskoleenheterna i vad gäller lärarrekrytering, lokaler och utrustning. Den utökning som i årets budgetproposition föreslås med 90 och därutöver 120 platser på 50poängsutbildning totalt i landet bör således permanentas, och av denna utökning bör 60 platser förläggas till högskolan i . Med hänsyn till behovet av barnomsorgspersonal i skall högskolan i därvid även svara för en periodiserad utlokalisering till orter inom detta område. Med anledning av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om planeringsproblemen vid de enskilda högskolorna, 2. att beslutar att 60 nybörjarplatser på förskollärarlinjen skall lokaliseras till inom ramen av de i budgetpropositionen föreslagna platserna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förskollärarutbildningen i . Hans Nyhage (m) () 1987/88 Ub654
mot · GB02Ub655 · 1988-01-22 00:00:00 — 1987/88 :Ub655 av Hans Nyhage (m) om försöksverksamhet med mellaningenjörsutbildning vid högskolan i I föregående års budgetproposition anmälde föredraganden att han hade för avsikt att inom departementet tillsätta en arbetsgrupp för att särskilt studera förutsättningarna för att föra över all teknisk utbildning på mellannivå till högskolan. Bakgrunden härtill är behovet av en förstärkning av den tekniska utbildningen på gymnasienivå. Arbetsgruppen har överlämnat ett förslag om utökad försöksverksamhet med ingenjörsutbildning på mellannivå. Gruppen skall avlämna sina slutliga förslag. Ett mycket stort antal högskolor har i samråd med resp. kommuner till arbetsgruppen inkommit med förslag på försöksverksamhet med början 1988/89 och 1989/90. I årets proposition föreslås i enlighet med arbetsgruppens högst prioriterade förslag att försöksverksamheten skall utvidgas med förläggning till ytterligare 27 orter . På annat ställe anmäler föredraganden sin avsikt att i budgetpropositionen /90 redovisa slutliga ställningstaganden till ingenjörsutbildningen på mellannivå. Med hänsyn till kommunernas och högskoleenheternas behov av tid för planering och de studerandes önskemål om att få en överblick över utbildningsalternativen inom de tekniska gymnasielinjerna är det önskvärt att redan innevarande år tar ställning till en kommande utbyggnad av försöksverksamheten 1989/90 mot bakgrund av de framställningar om sådan verksamhet som har inlämnats till arbetsgruppen. Detta är särskilt angeläget för de högskolor där omfattningen av tekniska utbildningar är relativt begränsad. kommun och högskolan i har gemensamt ansökt om att 1989/90 få delta i försöksverksamhet med i första hand tvåårig högskoleutbildning byggande på tredje årskursen på T-linjens maskin- och el/teletekniska gren. Därutöver föreslås försöksverksamhet med en ettårig högskoleutbildning på fjärde årskursen kemiteknisk gren. För högskolans del är såväl maskin- som kemitekniska grenen av särskild betydelse. Försöksverksamhet inom det maskintekniska området ligger i linje med den utbildning, byggande på fjärde årskursen, maskinteknisk gren, som erbjuds inom ramen för den lokala linjen datorstyrda tillverknings Den föreslagna försöksverksamheten med en ettårig påbyggnad på T-linjens kemitekniska gren (fjärde årskursen) är angelägen med hänsyn till högskolans behov av att bygga upp kompetens inom kemiområdet med inriktning mot textil, konfektion och materiallära. Syftet härmed är att - på nivå under civilingenjör - till lokalisera landets högskoleutbildning för tekoindustrin. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med mellaningenjörsutbildning vid högskolan i . Hans Nyhage (m) 1987/88 Ub655
mot · GB02Ub661 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub661 av och () om säkerhetspolitisk forskning Den säkerhetspolitiska forskningen inom samhällsvetenskaperna bör enligt vår mening stärkas. Även om enskilda forskare inom det statsvetenskapliga området, vid och vid utrikespolitiska institutet, gör goda insatser har den säkerhetspolitiska forskningen vad gäller bredd och organisation en svag ställning. Även då det gäller forskning på området utrikes- och säkerhetspolitik har vi ett behov av att ha en omfattande forskning av god kvalitet. Den svenska säkerhetspolitiken, som bygger på alliansfrihet syftande till neutralitet i krig, innebär att vi tar ett självständigt ansvar för vår säkerhetspolitik. Vi behöver i kunna ta fram såvitt möjligt på egna oberoende analyser gjorda underlag för säkerhetspolitiskt agerande. Det behövs en kunskapsutveckling på området. Det behövs en bred kunskapsbas också för att vi skall kunna delta i en allt intensivare dialog med omvärlden i dessa frågor. En inhemsk forskning kan dessutom i större utsträckning förväntas intressera sig för frågor av speciell vikt just för svensk säkerhetspolitik och för förhållandena i vår närmaste omgivning. Uppdragsbetonad forskning för statsmaktens behov bedrivs vid och inom försvarsdepartementet eller i speciella beredningar. Men den fria akademiska forskningen behöver stärkas. I olika sammanhang har uttalat att behov av en sådan förstärkning föreligger. Regeringen har ännu inte presenterat något förslag. Den naturliga vägen att rekrytera studenter och forskare och att stärka kunskapen på ett område är via universiteten. bör därför uppmärksamma möjligheter att i ökad omfattning stödja projekt med säkerhetspolitiskt relevant inriktning. Men även organisatoriskt bör en förstärkning ske. Vid fem universitet finns tolv professurer i statsvetenskap, varav tre i fredsforskning. bedriver bara två professorer forskning inom området internationell politik. tre professurer i freds- och konfliktforskning har inrättats vid universiteten i , och . I har verksamheten främst inriktats mot human-ekologi och nord-syd-konflikten. Det finns i ingen professur med inriktning exklusivt på säkerhetspolitisk forskning. Det kan bl. a. med tanke på möjligheten till internationella kontakter, samspel med utrikesförvaltning och specialinriktade institutioner te sig naturligt att göra en liknande mot säkerhetspolitik speciellt inriktad förstärkning vid i . Regeringen bör återkomma till med förslag om på vilket sätt en breddning och förstärkning av den fria akademiska forskningen i säkerhetspolitik skall ske. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om på vilket sätt den akademiska forskningen i säkerhetspolitik organisatoriskt skall kunna få en starkare ställning. () () 1987/88 Ub661
mot · GB02Ub663 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub663 av m. fl. om lokalisering av grundskollärarutbildning till och / Vpk har, i en annan motion om lärarutbildningen för , uttalat vissa farhågor då det gäller rekryteringen och besättandet av det totata antalet utbildningsplatser. I nämnda motion ges förslag om bl. a. viss kompletteringsutbildning för att möta förmodade problem. Vi vill nu gå ett ytterligare steg för att främja försörjningen av lärare till . Det är enligt vår mening inte rimligt, att i ett läge där lärarbehovet kommer att öka om ett fåtal år, avhända sig utbildningsmöjligheter vid högskolorna i /och . För var och en som studerat rekryteringsfaktorer till högskolan, är det bekant att just närheten till utbildning är gynnsam ur rekryteringssynpunkt. Vpk anser att utbildningspolitiken skall sättas in i ett fördelnings- och regionalpolitisk! Därför bör en omfördelning av utbildningsplatserna till lärarutbildning för göras, så att utbildning kan erbjudas i och / . Det bör ankomma på UHÄ att snabbt göra denna omfördelning. Intagning till utbildningarna vid nämnda högskolor bör kunna göras fr. o. m. . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärarutbildning vid högskolorna i och /. (vpk) (vpk)
mot · GB02Ub666 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub666 om breddat rekryteringsunderlag för antagning till psykoterapiutbildning Motionen gäller legitimerade sjuksköterskor som har grundläggande psykiatriutbildning som basutbildning. De som är verksamma inom psykiatrisk omvårdnad har ökad grad av självständighet i sin yrkesutövning. Det beror dels på att behandlingsmetoderna inom psykiatrin förändrats, dels på att sjuksköterskorna har bättre grundutbildning. I årets budget anslås pengar till ytterligare platser för påbyggnadsutbildning i psykoterapi. Det är 16 platser som kommer till i . I samband med utökningen anser jag att man skall överväga hur man skall bredda rekryteringsunderlaget. Jag menar, att det vore lämpligt att även sjuksköterskor skall anses behöriga. De måste få möjlighet att genom speciella överbryggande kurser bli behöriga att söka till utbildning som psykoterapeut. En möjlighet att komma vidare för den som en gång utbildat sig inom psykiatri skulle öka intresset för psykiatrisk linje i grundutbildningen. är det brist på sökande. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om breddat rekryteringsunderlag för psykoterapiutbildning.
mot · GB02Ub670 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub670 av () om finansieringen av Inforsk 1987/88 Ub670674 Informationsförsörjning är i likhet med många andra samhällsområden i hög grad beroende av forskning och utvecklingsarbete. I årets budgetproposition föreslås att FRN skall ombesörja fördelningen av forskningsresurserna samt även utreda frågan om överföring av medel till högskolan för vissa forskningsprojekt. Detta förslag har sin bakgrund i att DFI, som tidigare fördelat forskningsmedlen, läggs ned fr. o. m. /89. Huvudskälet till att även frågan om överföring av medel till högskolans hänskjuts till FRN för ytterligare utredning anges vara att man saknar tillräckligt underlag för ett beslut om ett långsiktigt forskningsstöd. Vi vill framhålla att ett tillräckligt beslutsunderlag redan finns åtminstone i vad gäller den forskning som bedrivs på området av Inforsk-gruppen vid . Där har man ägnat sig åt forskning kring informations- och biblioteksfrågor. Inforsk bedriver forskarutbildning och ett 25-tal doktorander deltar nu i denna verksamhet. Inforsk engageras också i olika grundutbildningar. Verksamheten har utvärderats . a. har en internationell expertgrupp utvärderat Inforsk och funnit att forskningen har god vetenskaplig kvalitet och bredd. Utvärderarna anser att denna forskning bör ges ökat stöd samt stärkas personellt och organisatoriskt. har också i olika sammanhang framhållit vikten av att Inforsks långsiktiga finansiering ordnas, något som även DFI länge framhållit. Samma slutsats kommer en aktuell utredning om svensk informationsförsörjning fram till (SOU 1987:60) och här föreslås att fasta resurser överförs till Inforsk via högskoleanslaget. Den brist på samstämmighet kring nämnda utredning som utbildningsministern noterat hänför sig inte till de delar av förslagen som berör Inforsk. Det är tvärtom så att de mest kritiska rösterna berömt Inforsks arbete och även förordat fortsatta satsningar på Inforsk. Jag finner därför att det internationellt såväl som nationellt och lokalt finns en stark samstämmighet kring förslaget om att Inforsk-gruppen skall ges permanent stöd. Även om en sammanhållen forskningspolitik bör eftersträvas på detta område får inte detta innebära att utvecklingen vid en välfungerande och erkänt duktig forskargrupp hämmas. har Inforsk utvärderats och varit föremål för utredning i flera omgångar. I det vakuum som uppstår mellan olika utredningsomgångar riskerar man att verksamhetens planering 1 1987/88.3 sami. störs, tili men för effektivitet i forskningen. Omdömena om verksamheten har varit mycket positiva. Det finns skäl att nu skapa en trygg finansiering för Inforsk. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om permanent finansiering av Inforsk genom att anslag överförs till enligt det förslag som framlagts i SOU 1987:60. 1987/88 Ub670 jelte (fp)
mot · GB02Ub674 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub674 av (vpk) om lokalisering till Södertälja av högskolan för lärarutbildning Som bekant har tillbaka förts diskussioner om verksamheten vid HLS i mot bakgrund av olika problem då det gäller lokalutrymmen och den geografiska spridningen av olika utbildningslinjer. Det har bl. a. från HLS pekats på behovet av en mera samlad lokalisering, vilket inte bedömts vara möjligt i nuvarande lokaler. De beslut som statsmakterna fattat om ökad samverkan mellan olika utbildningar har bedömts som svåra att genomföra utan ganska omfattande lokaliseringsförändringar. En samlad lokalisering skulle troligen gagna högskoleutbildningen som sådan, och i det sammanhanget bör frågan om en utlokalisering övervägas till en plats där en samlad lokalisering kan ske. Inom råder en betydande obalans när det gäller arbete och utbildning mellan norra och södra länsdelarna, och från denna utgångspunkt ter det sig naturligt att aktualisera en lokalisering till Södertörnsområdet. hör till de kommuner som dels har viss erfarenhet av lärarutbildning, dels har möjlighet att färdigställa lämpliga lokaler för HLS verksamhet och dels har goda kommunikationer. En lokalisering till skulle bidra till att få en bättre balans inom kommunen mellan industriellt och administrativt arbete och motverka en tämligen ensidig inriktning av arbetsmarknaden. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om en omlokalisering av HLS till och konsekvenserna härav blir föremål för utredning och förslag.
mot · GB02Ub675 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub675 av och () om ökad läkarutbildning vid 1987/88 Ub675684 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sf417 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utöka läkarutbildningen med 20 platser vid fr.o.m. . () () 1 1987188.3 sami.
mot · GB02Ub676 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub676 om utbildning och forskning i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: A457 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning och forskning i .
mot · GB02Ub677 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub677 av m. fl. om statligt huvudmannaskap för Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So476 hemställs att hos regeringen begär förslag om att skall överföras till statligt huvudmannaskap för att bl. a. stärka forskningsanknytningen. (vpk) (vpk)
mot · GB02Ub678 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub678 av m. fl. (m) om forskning rörande s. k. presenil demens Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So477 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av långsiktiga forskningsprojekt med fasta tjänster för ansvariga forskare inom psykiatri och psykogeriatri, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av professurer i neuropatologi med speciell inriktning på demenssjukdomarna, därvid främst Alzheimers sjukdom samt i neuropsykologi med inriktning på neurofysiologiska och psykologiska metoder för diagnostik och behandling av Alzheimers sjukdom och andra demenssjukdomar.
mot · GB02Ub679 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub679 om en professur i motorkultur Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:T431 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en professur inom området motorkultur.
mot · GB02Ub680 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub680 av m. fl. om utbildningsväsendet och den regionala utvecklingen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:A462 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsväsendets utformning och inriktning för den regionala utvecklingen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av vidareutbildning på mellannivå av ingenjörer, tekniker och ekonomer för den regionala utvecklingen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de små högskolornas roll för den regionala utvecklingen, uppbyggnad, utformning och inriktning med avseende på den regionala utvecklingen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskningens inriktning vid de mindre högskolorna, 5. att anvisar ett reservationsanslag om . för breddning och utbyggnad av mindre högskolor i regionalt utsatta regioner i enlighet med vad som i motionen anförts (nytt anslag), 6. att anvisar ett reservationsanslag om . för inrättande av fasta forskartjänster vid de mindre högskolorna i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () (c) (c) () () () () () () () () ()