ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo522 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo522 av m. fl. om handeln med ormar och andra kräldjur, m. m. förbjöds import av ormar och andra kräldjur för andra ändamål än utställningar och forskning. Detta förbud upphävdes efter enligt uppgift starka påtryckningar på lantbruksstyrelsen. Tveksamhet framfördes från bakteriologiska anstalten med anledning av den risk för salmonellasmitta som en fri import skulle kunna medföra. Man konstaterade emellertid också att semestrande svenskars resor till sydliga länder i det avseendet innebar en betydligt värre smittorisk än import av kräldjur. Från till skulle emellertid försök med fri import tillåtas. Försökstiden är nu till ända. Importen lär under detta halvår ha uppgått till ca 60 000 djur, huvudsakligen vattensköldpaddor, strumpebandssnokar, pytonormar, krokodiler, boaormar och ödlor. Man har kunnat konstatera bedrövliga förhållanden i samband med transporterna. Särskilt men även senare har katastrofalt dålig ordning rått. Djuren har buntats ihop, sköldpaddors skal har krossats och många har vid framkomsten varit döda och förruttnade. 500 1 000 sköldpaddor infördes på en gång till . 30 50 av djuren låg stuvade på varandra i pappkartonger. () har klara föreskrifter om hur transporten skall ske. Sköldpaddorna skall ligga enskilt förpackade i tygpåsar i kartonger som hindrar tryckskador. Enligt uppgift uppfylles IATArs bestämmelser icke. Den s. k. reglerar handeln med utrotningshotade djur. Konventionen har undertecknats av 96 stater, däribland . De djur som står upptagna på den s. k. A-listan får över huvud taget ej fångas eller saluföras. Beträffande B-listan som omfattar djurarter som befinner sig i en riskzon för utrotning råder stor osäkerhet. Till slut medgav lantbruksstyrelsen import av kräldjur på B-listan om exporttillstånd från säljarlandet kunde förevisas. Enligt kräldjursveterinären i borde en varningsklocka ringa även vad beträffar djuren på B-lista. Det kan ju vara djur som riskerar att utrotas. Sådana djur borde vi inte handla med, säger . har exempelvis ett totalt förbud för export av reptiler. Trots detta har australiska boaormar införts i . Hur kan importören då förevisa exporttillstånd? likaså ratificerade som gäller alla europeiska Mot. länder uppställer minimikrav för handeln. Det är av största vikt att våra Jo522 nationella bestämmelser ställer krav på kunskap och skicklighet hos dem som skall utöva handeln med dessa djur. Sammanfattningsvis kan man konstatera att vårt land ej har rätt miljö för flera av dessa djurarter, och att förhållandena ofta torde leda till djurplågeri samt att förutsättningarna för rätt utfodring för vissa arter saknas. Risken för salmonellasmitta måste även beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om strängare regler för handel med ormar och kräldjur, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot smuggling av ormar och kräldjur, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning beträffande eventuell auktorisation av djurhandlare. () (m)
mot · GB02Jo523 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo523 av och () om förbud mot import av bestrålade livsmedel 1987/88 Jo523 528 Odlingsförutsättningarna inom trädgårdsnäringen utomlands och här hemma är olika. Utländska odlare använder fortfarande kemikalier i odlingar, vilka förbjudits i . Detta innebär att deras produkter ibland uppfattas som friskare och fräschare. Konsumenten lockas därvid ofta att hellre köpa dessa produkter, och de svenska odlarna drabbas hårt. All logik borde kräva samma behandling av livsmedel oavsett om det producerats utomlands eller här hemma. Det är därför orimligt att först förbjuda ett kemiskt preparat, i syfte att skydda konsumenten, och därigenom försvåra odlingen här hemma och sedan tillåta import av samma produkt som utsatts för dessa preparat utifrån. Samma förhållande gäller beträffande bestrålade livsmedel. Detta sker utomlands men är förbjudet i . Bestrålningen höjer kraftigt produkternas hållbarhet och därigenom får de utlandsodlade produkterna ett oförtjänt företräde i konkurrensen. Detta gäller bl. a. gul lök. Ingenting tyder på att det är farligt att bestråla livsmedel. Men då det nu är förbjudet i då borde ej heller import tillåtas av bestrålade produkter. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om import av vissa livsmedel. () () 1 1987/88.
mot · GB02Jo524 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo524 av (vpk) om försöksdjurens hälsotillstånd Vid en forskarkonferens, Hur kan forskningen styras bort från djurförsök?, som anordnades av för vetenskaplig forskning utan djurförsök i , yttrade professor , farmakologiska institutionen vid , f. d. ledamot i följande: Eftersom vi har många beslutsfattare här , skulle jag vilja ta upp frågan om försöksdjurens hälsotillstånd. Deras hälsotillstånd kan , i många fall, vara bedrövligt. Detta gäller särskilt kanin och marsvin. Djur kan vara så sjuka, att de aldrig kommer till försök. De dör på transportvägen till försökslokalen. Eller har de sådana sjukdomar, att de resultat man får av försöken inte ger någon upplysning. Man får inga verkliga resultat av sina undersökningar. Det där kan förbättras om man får en hälsokontroll av försöksdjuren. Jag skulle vilja att beslutsfattarna tog fasta på det här. Det skulle minska användningen av försöksdjur, kanske lika mycket som alternativa metoder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att förhållandena på försöksdjursinstitutionerna bör förbättras för att åstadkomma en minskad sjukdomsfrekvens bland försöksdjuren.
mot · GB02Jo525 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo525 om angivande av ursprungsland för importerade livsmedel I syfte att värna om vår miljö och människors hälsa ställer vi allt högre krav på sättet att producera livsmedel i vårt land. Bland annat gäller detta vilka bekämpningsmedel som får användas, när de får användas och hur mycket restsubstans som får finnas kvar. För importerade livsmedel gäller samma bestämmelser beträffande exempelvis restsubstanser. Kontrollen måste av naturliga skäl ske genom stickprov. Beträffande produkter som av naturliga skäl ej kan odlas i exempelvis vissa frukter har vi inga inhemska bestämmelser att relatera proven till och kan därför inte hänvisa till gränsvärden för egen produktion. Jag är medveten om, att av oss ensidigt uppsatta regler kan uppfattas som s. k. tekniska handelshinder. Bland annat av detta skäl finns det stor anledning för oss att i internationella sammanhang verka för odlingsmetoder som ur miljö- och hälsosynpunkt ger bättre produkter. Ett sätt att förbättra konsumentens ställning borde vara att ursprungsland för importerade livsmedel alltid skall anges av den som försäljer varan. På detta sätt får konsumenten skälig möjlighet att själv ta ställning. Med stöd av ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om importerade livsmedel. 1' 1987/88.
mot · GB02Jo526 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo526 av och () om angivande av ursprungsland för importerade livsmedel Den svenska konsumenten kräver valfrihet i allt fler sammanhang. Hon vill ha tillgång till marknadens hela utbud. Detta förutsätter att mångfalden stimuleras men också att konsumenten ges all den kunskap och den information som blir avgörande för hennes val. Det är producenterna som måste ge erforderlig information. Det är mest på livsmedelssidan som allmänhet och massmedia reagerat . Man vill veta. vilseleder man också andra. Desinformation träder in i stället för information. Det skapar otrygghet och vilsenhet. Det ger upphov till misstänksamhet. Det kan i värsta fall också bädda för icke-seriösa aktörer att utnyttja marknaden och konsumenten. Det finns konsumenter som efterfrågar speciallivsmedel. Olika sjukdomar föranleder en del sådana. Alternativt odlade produkter är en ny varugrupp, som fått viss spridning. Köttbodar och gårdsmjölk motsvarar vissa konsumenters behov av närheten till och kunskapen om producentplatsen. Men de allra flesta i övrigt är nöjda, om de på de varor som bjuds ut kan utläsa tillräcklig information för att få svar på sina konsumentfrågor. Det borde vara självklart att sådan information ges. Så t. ex. skall konsumenter kunna erbjudas både inhemsk och importerad potatis, men de skall veta vilken som är vilken. Det finns konsumenter som principiellt vill köpa och gynna svenska varor. Det finns de som lika övertygat väljer import. Detta måste gå att åstadkomma utan påbud, förbud eller regleringar! Å andra sidan finns bestämmelser om märkning av just livsmedel. har antagit den lag som reglerar detta, livsmedelslagen. Enligt denna skall förpackad vara uppge förpackare/tillverkare. Om emellertid en vara importerats i storförpackning och först i delats i mindre förpackningar, får konsumenten inte veta att varan importerats eller varifrån. För att detta skall ske, krävs ett tillägg om angivandet av ursprungsland utöver tidigare uppgifter. Då detta tycks ha blivit ett allmänt uttalat önskemål från konsumenthåll, borde överväga att begära denna komplettering från regeringen. Å andra sidan kan oräkneliga detaljönskemål framkomma om märkning. Det torde inte gagna konsumenten att bli serverad en djungel av märkningsbegrepp. Märkningsraseri måste undvikas. Det finns ju också alltjämt lös viktsvaror, t. ex. frukt, som den kundvänlige försäljaren själv frivilligt kan Mot. märka upp eller ge muntlig information om, då kunden så önskar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i livsmedelslagen att ursprungsland anges vid sidan av förpackare/tillverkare. () ()
mot · GB02Jo530 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo530 av och () om distriktsveterinärernas arbetsförhållanden m.m. Arbetsförhållandena för många av landets distriktsveterinärer är otillfredsställande. Orsakerna härtill är flera; en kan vara kårens fackliga ställning, som dels är starkt begränsad genom gällande bestämmelser, dels att gruppens numerär är liten. Ändå är utomordentligt viktiga uppgifter lagda på kåren, i första hand som ansvariga för husdjurens hälsa och för djursjukvården över huvud taget. Nuvarande lönesystem för veterinärerna bygger på en grundlön som inte är större än /mån. Härtill kommer ett tantiem, ett arvode, som står i relation till besöksfrekvens och ingripanden. Systemet pressar de anställda och kan i det enskilda fallet få negativa konsekvenser för djurbesättningar och deras ägare. Till denna otillfredsställande situation kommer övertider och tjänstgöring upp till 34 å råd. Det är inte ovanligt att en normal arbetsvecka omfattar . Yngre veterinärer har därtill studieskulder på . har yrket varit efterfrågat hos studenterna, vilket visas av de mycket höga intagningspoäng som gäller. Utbildningen sker vid i , som kan ta emot ungefär 75 elever, men har antalet sjunkit ner till ett 60-tal. Från ett mansdominerat yrke är det nu flickorna som tagit över; av eleverna är flickor. Könsfördelningen och en sjunkande medelålder kommer att i stigande grad påverka tjänstgöringsläget på fältet. Kraven på rimlig arbetstid, lön och förbättrade anställningsförhållanden över huvud taget blir allt starkare. Redan djurhälsoutredningen (SOU 1981:57) berör svårigheterna. Man talar om hur svårt det är att tillsätta tjänster och kraven från de yngre veterinärerna om en bättre reglerad arbetstid. Utredningen ställer flera förslag i sikte, som skulle förbättra veterinärernas arbetssituation. Det synes som dessa reformer mest stannat på papperet. En arbetsgrupp är tillsatt av lantbruksstyrelsen som i samverkan med dryftar dessa och andra frågor. Inget har kommit ut av dessa överläggningar. Med tanke på veterinärernas mycket viktiga ställning i samhället, vilket utredningen understryker gång efter annan, och betydelsen av att även 1987/88 Jo530 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om veterinärernas arbetsförhållanden m. m. och begär att regeringen hos lantbruksstyrelsen påtalar vikten av att veterinärernas arbets- och lönesituation regleras på ett tillfredsställande sätt. () () ha en god rekrytering till yrket, bör frågan om anställningsförhållanden vidgas utanför parternas ram. Samhället har i detta avseende ett klart intresse av att den höga standarden på djurhälsan och djurskyddets område bibehålls, vilket förutsätter en yrkeskår som honoreras för sitt arbete på ett rimligt sätt. I' 1987/88.
mot · GB02Jo531 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo531 av m. fl. om det eventuella värdet av djurförsök Den officiella djurförsökspolitiken i är att djurförsöken skall minskas till vad som är absolut oundgängligt ur vetenskaplig synvinkel och att alternativa metoder till djurförsök skall uppmuntras och stödjas. Denna politik är emellertid långt ifrån förverkligad. En viktig anledning till att djurförsöken inte har kunnat minskas till vad som är oundgängligt ur vetenskaplig synvinkel är, att man inte vet var denna gräns går. Dels vet man för litet om vad djurförsöken är värda, när det gäller att förutsäga effekter på människor, dels vet man för litet om vad in vitro-metoderna är värda. Denna osäkerhet leder till att man använder så många metoder som möjligt, fast det kanske egentligen inte är vetenskapligt motiverat. Det skulle behöva sättas igång en ordentlig forskning på att steg för steg utvärdera både olika djurförsöksmetoder och in vitro-metoder. Det gäller i första hand metoder inom farmakologi och toxikologi. En liten ansats finns på privat initiativ i det s. k. (Multi Center Evaluation of In Cytotoxicity) som drivs av Skandinaviska celltoxikologiska sällskapet, och som bl. Nordiska samfundets stiftelse för vetenskaplig forskning utan djurförsök ger ekonomiskt stöd till. Med de små pengar en ideell stiftelse har till förfogande kan det emellertid inte bli någon riktig skjuts i detta projekt, och det tar än det skulle behöva göra. Projektet är ju också begränsat till akuta toxicitetstester, och det skulle behövas en rad andra projekt för att utvärdera olika metoder. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av vetenskaplig utvärdering av djurförsöken och de alternativa metoderna till djurförsök.
mot · GB02Jo532 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo532 av och () om förbud mot import av hårdbesprutade livsmedel har allt fler fall av tvivelaktig import av livsmedel avslöjats. Får denna import fortgå blir i grund och botten konsumenterna i grundlurade. Svenska konsumenter utgår självklart ifrån att samma höga kvalitetskrav ställs på importen som på livsmedel som är producerade av svenska bönder. Även bönder försätts i en hopplös situation om samhället ser mellan fingrarna när det gäller matimporten som man ställer mycket hårda krav på den inhemska jordbruksproduktionen. Konsumenterna måste känna tryggheten Hosten 1987 importerades hårdbesprutad holländsk potatis som förpackades på ett sådant sätt att konsumenten skulle tro att den var svensk. Detta var ett skrämmande exempel på att man vill dölja en tvivelaktig import. Lika tveksam är givetvis importen av råg som besprutas med stråförkortningsmedel som är förbjudet i . Ett annat exempel gäller importen av lök som kan ifrågasättas ur konsumentsynpunkt. Den till importerade löken är i regel strålbehandlad och behandlad med groddningshämmande preparat. Den svenskproducerade löken en stor del på är däremot inte i något avseende behandlad med motsvarande preparat. Därför borde det vara ett konsumentintresse att ge ett bättre importskydd för den i producerade löken. Regeringen borde aktivt medverka till att höja tullen på lök och förlänga tullperioden. Om importen av mat får fortgå efter de principer som skett blir konsumenterna lurade. Reglerna borde förändras så att konsumenterna kan känna en större trygghet. Det borde t. ex. vara en självklarhet att konsumenterna har möjlighet att själva kunna kontrollera varifrån en viss vara kommer. Lika självklart borde det vara att ett märkningssystem införs som anger hur maten har producerats. Det är lätt att inse att om man tillåter import av mat som besprutats med kemiska medel som inte får användas i så blir konkurrenssitua tionen helt ohållbar. Det svenska jordbruket kommer att slås ut om man inte Mot. får konkurrera på lika villkor med importen. Specialodlingarna på och då särskilt lökodlingen är ett exempel på hur man länge tvingats konkurrera med importen på helt orimliga villkor. Ett flertal andra länder har ett betydligt högre tullskydd för sin egen lökproduktion. Den har inte tagit tillräcklig hänsyn till att de svenska lökodlarna konkurrerar under mycket svåra villkor. Regeringen borde ta intryck av att konsumenterna får känna av en mer än 100procentig höjning av priset på lök då den svenska marknaden har tillgång till enbart import. Ett livskraftigt jordbruk är förutsättningen för en levande landsbygd. Denna sanning borde inte regeringen blunda för. Menar regeringen allvar med 90 så borde man inse att man måste ställa samma kvalitetskrav på importerade livsmedel som man ställer på livsmedel som är producerade av svenska bönder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hårdare villkor för importen av livsmedel. () ()
mot · GB02Jo533 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo533 av och () om förbud mot import av elefantprodukter Elefanternas situation är allvarligt hotad de håller på att utrotas på grund av tjuvskjutning. Enligt en vetenskaplig rapport fortsätter elefantbestånd att minska katastrofalt som går. Tjuvskyttarna visar ingen respekt för nationalparker, tvärtom dödar de ofta både vakter och elefanter. En översikt över tabellerna för visar att inom tio distrikt i , som saknade skydd för elefanterna, har bestånden minskat mellan 1973 och 1987.1 nio områden, som var skyddade, gick bestånden ner . För visas en minskning i skyddade och oskyddade områden sammantaget, i beräknas ha gått förlorade och i . Den illegala handeln växer lavinartat enligt CITES (Convention on International Trade in Endangered Species). I lades fram ett lagförslag om totalförbud mot elfenbenshandel i syfte att tillförsäkra den fortsatta existensen av ett stort och friskt bestånd av alla arter av elefanter. bör aktivt medverka till att stoppa den internationella handeln med elefantprodukter. För egen del bör vi införa förbud mot import av elefantprodukter inklusive men ej begränsat till elfenben. Mot denna bakgrund hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handel med elefantprodukter.
mot · GB02Jo534 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo534 av m. fl. (fp) om djurkarantän på Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sk573 hemställs att hos regeringen begär att djurkarantän öppnas på . () () () fp) () fp)
mot · GB02Jo601 · 1988-01-15 00:00:00 — av och () om en professur i skogshistoria hade en temadag om skogshistoria. framfördes starka krav på att det borde inrättas en professur i skogshistoria. Kravet underströks av både forskare och praktiker. Skälen som angav var många enligt referat från temadagen i tidningen det sista numret . Bland annat angavs att det är svårt att ge allmänheten en fullödig bild av vad skogsbruket står för om det inte finns väl spridd kunskap om hur vårt land fått dagens skogar. Temadagen var arrangerad av professor , som flitigt forskat och skrivit om skogshistoria. Han menar att mera systematiserade skogshistoriska kunskaper kan ge perspektiv på den rent skogliga hanteringen och dessutom ge perspektiv på dagens skogsdebatt. Flera av deltagarna i ovannämnda temadag deltog i debatten och framhöll från sina skilda utgångspunkter värdet av en fördjupning av de skogshistoriska kunskaperna. I en redaktionell kommentar, till förslaget om inrättande av skogshistorisk professur, i förenämnda tidning påpekas att det trots skogens centrala roll i svenskt näringsliv, svensk kultur och rekreation är skogens historia dåligt känd i vårt land. Andra länder, där skogen inte alls intar samma centrala plats som i , har professurer i skogshistoria. Förslaget om en professur i skogshistoria väcker frågan om finansieringen. En följdverkan av förslaget vid temadagen om skogshistoria är ett upprop från temadagens arrangör om bildandet av ett skogshistoriskt sällskap för att driva frågan vidare. Vi ska inte underkänna idealiteten som en skapande kraft. Ett citat från uppropet att bilda ett skogshistoriskt sällskap. Säkerligen kan det finnas intresse hos skogliga branschorganisationer att ekonomiskt stödja inrättandet av en professur i skogshistoria. Vår erfarenhet som motionärer är att lantbrukets organisationer och större livsmedelsföretag medverkade till inrättandet av viss professur i . Ideellt kan säkert också påräknas stöd från naturskyddsorganisationer. Vi är också övertygade om att det är ett starkt statligt intresse att en professur i skogshistoria inrättas. I den mån statliga resurser erfordras bör medel tas genom en omfördelning inom forskningsbudgeten. 1 1987/88. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär åtgärder i avsikt att inrätta en professur i skogshistoria enligt vad anförts i motionen. () () 1987/88 Jo601
mot · GB02Jo602 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo602 av (c) om herbicidresistenta grödor Stora agrokemiska företag, framför allt i och , förändrar med hjälp av genmanipulation olika växter och grödor för att anpassa dem till de bekämpningsmedel de själva producerar. Denna forskning som pågår är helt förkastlig ur miljösynpunkt. Den innebär en fara för det ekologiska systemet genom ökning av gifterna i marken och växtligheten. Det är ett biologiskt tänkande som går emot alla miljöintressen och all markvård. De aktuella företagen har inget till övers för miljön. De ser frågan helt ur kommersiella perspektiv. Tidskriften beskriver i en artikel några av de aktuella företagen: i utvecklar grödor som är okänslig mot deras herbicid, Roundup. Du , , utveckla tillsammans med bioteknikföretaget en tobaksplanta som är resistent mot den herbicid Du tillverkar. i i har fått in bakteriegener för herbicidresistens i tobaksplantör, potatis och tomater. De flesta internationella agrokemiska företag arbetar på att utveckla nya grödor såsom vete, råg, majs och raps, som är resistent mot herbicider. I finns inget företag som arbetar med herbicidresistens. Men svenska företag är delägare i utländska företag som arbetar med detta. Växtförädlingsföretaget - ägt av - är delägare i Advanced Genetic Sciences i och i . Och Oljefabriker - ägt av KF - är delägare i Advanced Genetic Sciences. Det är angeläget att debatten och medvetenheten om den genmanipulation som försiggår ökar i vårt land och att vi med alla till buds stående medel motverkar denna utveckling. bör aktualisera frågan i internationella sammanhang och bör ta upp den vid i . 1* 1987188. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att uttalar sig mot en forskning om och utveckling av herbicidresistenta grödor, 2. att hos regeringen begär att tar upp den i yrkande 1 aktualiserade frågan vid i och i andra lämpliga internationella sammanhang. 1987/88 Jo602