ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Bo203 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Bo203 av och () om ändrade regler för statliga lån till egnahem Det föreligger en orättvisa mellan de småhus som har statlig belåning och de som inte har sådana lån. Räntekostnaderna för egnahemsägarna blir på detta sätt olika, ja helt enkelt orättvisa. Detta medför ofta att den som överväger att köpa en äldre fastighet utan statliga lån istället väljer att bygga nytt till betydligt högre kostnader. Den totala bostadskostnaden blir trots den högre anskaffningskostnaden lägre i nybyggnadsalternativet, eftersom de statliga lån som då utgår har en kraftig räntesubvention. De statliga lånen med subventionerade räntor kommer de småhusägare till del som antingen bygger nytt eller gör en genomgripande reparation av sitt hus. Enligt vår mening borde bestämmelserna ändras så att det bör vara möjligt även för den som koper ett äldre hus att erhålla statliga lån. Dessutom borde de krav som ställs på en ombyggnad ändras så att statliga lån även kunde ges till mindre genomgripande upprustning av småhus. Som detta nu är lockas man att göra betydligt större ingrepp i fastigheten än som egentligen är nödvändigt på grund av att kraven för att få statliga lån är sådana som de är. Som vi nämnde inledningsvis väljer många att överhuvudtaget inte befatta sig med ett äldre hus utan bygger istället ett nytt. Vårt nuvarande system innebär alltså att man binder mer pengar i boendet än vad som egentligen varit nödvändigt. Vi anser att det är angeläget att finna ett system som skapar större rättvisa mellan dem som bygger nytt och dem som väljer att satsa på ett äldre hus och sedan förbättra det. Undertecknade har fört fram detta förslag men har avslagit motionerna. När det gäller fierbostadshus har dock beslutat om stimulanser för att öka intresset för reparationer. Mot denna bakgrund borde det vara att ändra den orättvisa som finns när det gäller småhus. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för statliga lån till egnahem i enlighet med de synpunkter som framförts i motionen.
mot · GB02Bo205 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo205 av m. fl. om ändrade låneregler vid nybyggnad av ålderdomshem Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So210 hemställs att hos regeringen begär förslag som syftar till att samma låneregler skall gälla vid nybyggnad av ålderdomshem som vid nybyggnad av . () () () () () 1 1987/88.
mot · GB02Bo206 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo206 av och (c) om inrättande av professurer vid i har vi motionerat om att det bör inrättas ett antal professurer vid () i . Professurerna behövs för att stärka både SIB, högskolan i och Gävleregionen. beslöt att SIB skall få inrätta ett antal professurer, men anslog inga medel utan uppmanade SIB att anställa professorerna inom SIB:s ordinarie budgetramar. Detta går kanske delvis men det kan komma att ta mycket . Regering och riksdag hade ett utmärkt tillfälle att hjälpa till att skapa den samhällsbyggarstad i som bl. a. var syftet vid utlokaliseringarna . Denna möjlighet togs inte till vara utan andra hänsyn fick väga tyngre. När nu inte var mogen att leva upp till de uttalanden om samhällsbyggarstad som gjorts om måste alla andra möjligheter tas till vara som kan stärka Gävles ställning som samhällsbyggarstaden. En sådan möjlighet är att öka SIB:s anslag för /89 så att professurerna kan inrättas fullt ut samt i snabbare tempo än vad som annars är möjligt. Med anledning av vad som anförts hemställs att anslår ytterligare 2 milj. kr. till i för /89.
mot · GB02Bo209 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo209 av m. fl. (s) om byggforskningsrådets ställning m. m. har fattat beslut om ett nytt plan- och bostadsverk med lokalisering till . Under beredningen av plan- och bostadsverket prövades frågan om i verket även skulle ingå delar av eller hela den verksamhet som byggforskningsrådet (BFR) svarar för. För det nya plan- och bostadsverket är det inte bara värdefullt utan en strategiskt grundläggande nödvändighet att verket har en god överblick över och insikt i byggforskningsrådets ansvarsområde. Vid beredningen bedömdes de positiva effekterna m.m. kunna tas till vara genom en fysisk samlokalisering i en byggnad i . Genom beslut är detta således inte möjligt. ställning, lokalisering etc. måste därför nu rimligtvis tas upp till förnyad prövning. Ett antal olika alternativ kan beskrivas som teoretiskt möjliga. Ett alternativ är en omlokalisering till , varvid även en formell sammanläggning med plan- och bostadsverket bör övervägas. Ett annat är en utflyttning till för samlokalisering eller sammanläggning med (). Ett tredje är en uppdelning och överförande/utflyttning av byggforskningsrådets verksamhet till resp. planoch bostadsverket i , SIB i och statens energiverk i . Ett fjärde är att byggforskningsrådet fortsätter som självständig myndighet i . Även andra alternativ kan givetvis finnas. Stora positiva effekter förutsågs alltså bli resultatet av ett även fysiskt nära samarbete mellan det nya plan- och bostadsverket och byggforskningsrådet. Inget nytt har tillkommit som ger anledning att ändra denna bedömning. Vi förordar därför att byggforskningsrådet lokaliseras till . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om verksamheten m.m. inom byggforskningsrådet. () ()
mot · GB02Bo210 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo210 av och () om bostadslånesystemets ortskoefficienter Det statliga bostadslånesystemet har stor betydelse för bostadsbyggandet runt om . Bostadslån fastställs i varje särskilt fall med hjälp av flera faktorer. En sådan faktor är ortskoefficienten, som - något förenklat - kan sägas spegla byggnadskostnaden i en kommun eller grupp av kommuner visavi andra kommuner/regioner i . Det har stor betydelse för lånefinansiering av olika byggnadsobjekt vilken koefficient som gäller för kommunen. I värsta fall kan en för låg koefficient betyda att bostadsbyggandet inte kan fullföljas. Får byggherren ändå igång projektet kan det betyda högre hyror för bostadskonsumenten. har en strävan varit att inom samma län söka hålla samma ortskoefficient, vilket i och för sig är naturligt och bra. Ser man på den lista som regeringen numera fastställt efter beslut kan man konstatera att i gäller inte samma ortskoefficient i hela länet. I KAK-reigonen, alltså Aregion, är ortskoefficienten 1,0, medan den i resten av länet lär bli 1,03. Därigenom utsätts bostadsbyggandet i denna region för onödiga svårigheter jämfört med resten av länet med vilket definitivt har en gemensam arbetsmarknad. Ser man på andra omgivande regioner så kan konstateras att A-region blir något av en ö omgiven av 1,03områden. uttalade dessutom, vid den tidigare nämnda behandlingen av utskottsbetänkande i saken, att och Tierps kommuner skall placeras in under viss ortskoefficient. Mot den bakgrunden vill vi understryka att det ur många synpunkter är ytterligt angeläget att hela erhåller samma ortskoefficient, alltså 1,03. Det skulle innebära att förutsättningar skapas för likvärdiga upphandlingar. Svårigheter föreligger att lokalt skaffa arbetskraft. Dessutom kan konstateras att det inte finns tillräckligt stort antal byggnadsentreprenörer i regionen, varför många upphandlingar sker hos byggnadsfirmor i . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bostadslånesystemet och ortskoefficienten för , och kommuner. () () 1987/88 Bo210
mot · GB02Bo212 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo212 av m. fl. om bostadsbidrag vid delad vårdnad av barn Mot. 1987/88 Bo212-220 I samhället upplöses ofta familjeförhållanden i samband med skilsmässor. Ofta blir sådana upplösningar mindre smärtsamma för barnen då föräldrarna kan komma överens om delad vårdnad. Förutsättningar för en sådan tillfredsställande lösning av vårdnaden är dock att båda föräldrarna har tillgång till i princip samma boendestandard. Det går alltså inte om ena föräldern har tillgång till, för en tvåbarnsförälder, normal lägenhet/villa på 34 rum och kök, medan den andra föräldern endast har en bostad om exempelvis 1 rum och kök. Förutsättningar bör skapas att ge sådana föräldrar som här omtalas möjlighet till, för resp. familjestorlek, lämplig bostad. En sådan förutsättning är att bostadsbidrag utgår till båda föräldrarna där delad vårdnad av barn förekommer, och inte som endast till den förälder där barnen är mantalsskrivna, varvid följer att den andra föräldern ej erhåller bostadsbidrag eller möjligen endast ett kraftigt reducerat sådant. Dessa regler bör med det snaraste förändras, så att åtskilda föräldrar med i övrigt samma förutsättningar erhåller lika stort bostadsbidrag vid delad vård av barn, oavsett på vems adress barnen är mantalsskrivna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bostadsbidrag till åtskilda föräldrar med delad vård av barn. Bo Finnkvist (s) () 1 1987/88.
mot · GB02Bo213 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo213 av och () om konsumentskydd vid byggandet av vissa småhus godkände (BoU 1983/84:8) ett regeringsförslag (prop. 1983/84:41), sorn innebar att ett konsumentskydd för vissa småhus infördes. Sålunda gäller enligt nybyggnadslåneförordningen för bostäder (SFS 1986:692, 19 §) som villkor för bostadslån för säljarbyggda egnahem och småhus som upplåts med bostadsrätt att det till skydd för husägaren finns 1. en betryggande garanti för att huset uppförs och färdigställs i enlighet med vad den som skall uppföra huset har åtagit sig i avtal (produktionsgaranti) samt 2. ett betryggande åtagande att avhjälpa väsentliga skador på huset vilka består i eller är en följd av fel eller brister i konstruktion, utförande eller material. Åtagandet skall gälla från utgången av den garantitid som anges i köpet eller entreprenadavtalet till dess att har gått, räknat för slutbesiktningen. 1 fråga om bostadslån för säljarbyggda egnahem krävs dessutom att köparen tillförsäkras ett skydd i avtalsförhållandet med säljaren som är tillfredsställande med hänsyn till allmänna konsument intressen. Även i fråga om lån för låntagarbyggda egnahem krävs att ett skydd finns som är tillfredsställande med hänsyn till allmänna konsumentintressen om huset uppförs på total- eller generalentreprenad. Av vad nu redovisats framgår att någon produktionsgaranti och försäkring inte ställs som villkor för bostadslån för småhus som skall bebos av sökanden s. k. styckebyggda småhus. Vid behandlingen av den ovan nämnda propositionen bemyndigade regeringen att utvidga lånevillkoret för styckebyggda småhus i linje med vad som gäller för säljarbyggda egnahem så snart det var möjligt så att ett fullgott konsumentskydd skapades även för ägare av låntagarbyggda egnahem. Trots att förflutit sedan detta bemyndigande gavs regeringen omfattas ännu inte dessa småhus av den trygghet som en produktionsgaranti och ansvarsutfästelse onekligen innebär. Vissa problem kan finnas med att direkt översätta nuvarande regler om garanti och försäkring till styckebyggda småhus. Det finns emellertid inga bärande motiv till varför ägare av dessa småhus skall sakna ett konsumentskydd. Att regeringen inte lyckats införa detta skydd för den nu diskuterade gruppen småhusägare är både oförsvarligt och beklagligt. I det läge som uppkommit finns därför grundad anledning för att begära att regeringen vidtar åtgärder i avsikt att avhjälpa den brist i konsumentskyddet för ägare av småhus som beskrivits ovan. Regeringen bör därefter för redovisa utformningen m. m. av de nu begärda reglerna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsumentskydd i samband med uppförande av styckebyggda småhus, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en redovisning till av utformningen av detta konsumentskydd. () () 1987/88 Bo213
mot · GB02Bo214 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo214 av och () om flyttning av en enhet vid lantmäteriverket i uppmanade regeringen olika verk och myndigheter att undersöka om någon verksamhet kunde flyttas till den krisdrabbade Karlskronaregionen. , som självt utlokaliserades till av regionpolitiska skäl, fann tydligen att verket måste bidraga med något då regeringen nu önskade det. Majoriteten av verkets styrelse beslöt på förslag av verkschefen att etablera en produktionsenhet för framställning av svenska originalkartor i . Beslutet innebär att motsvarande enhet läggs ner vid lantmäteriverket i , som investeringar i mångmiljonklassen måste göras i . I finns kompetens och utrustning för denna produktion. Ca 25 personer mister nu sitt arbete och skall genomgå utbildning för att placeras på andra arbetsuppgifter inom verket. skall lika många personer utbildas i för att klara den aktuella produktionen. Personalorganisationerna avvisar förslaget efter att förhandlingar enligt 11 § MBL hållits. Etableringen i görs av regionalpolitiska skäl och förutsätter att staten bidrar med särskilda medel. Den totala kostnaden är inte helt känd, men det rör sig om 2025 milj. kr. som denna omflyttning kommer att kosta skattebetalarna. Såväl ekonomiska, personella som rationella skäl talar för att denna satsning skall stoppas. För en månad sedan beslöt en majoritet av ledamöter att det nya plan- och bostadsverket skall lokaliseras till , trots att alla sakskäl talade för att var den rätta lokaliseringsorten. Att i detta läge genomföra den högst tvivelaktiga förflyttningen av en produktionsenhet inom lantmäteriverket från till synes närmast vara absurt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den planerade flyttningen av en produktionsenhet vid lantmäteriverket i till .
mot · GB02Bo215 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo215 av m. fl. om lånemöjligheter för kommuner för att utnyttja förköpsrätten Den lagstadgade förköpsrätten som kommunerna har är viktig. Tyvärr används den inte så ofta. Det främsta skälet till detta är att kommunerna inte har den ekonomiska möjligheten på fastighetsmarknaden. Kommunerna har helt enkelt inte råd att köpa fastigheter till de pris som råder. 1 det ekonomiska läge de flesta kommuner befinner sig med sänkta investeringsbudgetar har de inte ekonomiska möjligheter att utnyttja sin förköpsrätt. När det finns krafter som strävar till en utförsäljning av allmännyttan är det viktigt att i stället värna om och utveckla allmännyttan. Det kan inte vara rätt att endast privata skall kunna handla med de attraktiva, centralt belägna hyresfastigheterna och göra sig stora pengar på dem. Staten bör, genom lån med låg ränta, ge kommunerna ekonomiska möjligheter att utnyttja sin förköpsrätt. Lånen bör kunna övertas av de allmännyttiga bostadsföretagen vid köp. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att staten inrättar lån med låg garanterad ränta som kommunerna kan utnyttja, 2. att hos regeringen begär att reglerna för de föreslagna lånen utformas så att de allmännyttiga bostadsföretagen äger rätt att överta dem vid köp.
mot · GB02Bo216 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo216 om främjande av eget arbete vid ombyggnad För att bygga en villa lånar man statsunderstött efter schablon, dvs. en uppskattning av vad de olika delarna av huset kan kosta. kontrollerar inga kvitton utan bara att man byggt det man fått låna för. Om man gör det själv eller anlitar andra lägger sig inte myndigheterna i. Man får också låna med räntesubventioner för ombyggnad . Men då får eget arbete inte ingå i låneunderlaget. Denna bestämmelse tvingar lånemyndigheten att kontrollera kvitton på kostnaderna. I räknar länsbostadsnämnden med att skall vara arbetskostnad och har man inte kvitto på det dras detta av lånet. Det är svårare att bedöma kostnaderna vid ombyggnad än nybyggnad. Det finns många anledningar för samhället att underlätta i stället för att diskriminera den egna arbetsinsatsen vid ombyggnad. 1 har vi av tradition byggt och reparerat våra bostäder själva. Det är till nytta för hela landet att så många människor som möjligt har kvar och utvecklar den kunskapen, inte minst i då vi blir alltmer snävt specialiserade och sårbara. Man byggde ofta med högre kvalitet och omsorg . Det är betydelsefullt att äldre hus vårdas. De representerar stora värden, både ekonomiskt och känslomässigt. Det är alltså fel att samhället gör det lättare att riva och bygga nytt än att ta till vara. Redovisning av lejd arbetskraft bör inte krävas vid ombyggnad lika litet som vid nybyggnad. Jag anhåller om att utskottet utarbetar erforderlig lagtext. Ombyggnadslån för att spara energi beslöt , efter förslag från och regeringen, att man skulle få ombyggnadslån för energibesparande åtgärder i samband med annan ombyggnad. Därmed ändrade vi den bisarra bestämmelse som tvingade länsbostadsnämnderna att räkna bort kostnader som kunde minska energianvändningen från låneunderlaget. skall emellertid energisparåtgärderna skäligen samordnas med andra åtgärder för att vara låneberättigade. säger att detta har visat sig vara svårtolkat och att olika länsbostadsnämnder bedömer samma fall olika. Därför föreslår att tilläggsisolering av ytterväggar och bjälklag samt komplettering eller byte av fönster skall betraktas som tek niskt väsentliga förbättringar och därmed självständigt uppfylla förutsättningarna för ombyggnadslån (bil 13 s. 30). Bostadsministerna tar inte ställning nu utan säger att han kommer att ta upp detta förslag senare i samband med behandlingen av arbetet från delegationen för effektivare elanvändning. Enligt min mening finns det ingen anledning att vänta. Välisolerade hus, med god ventilation och värmeåtervinning, kan knappast bli fel, vad vi än väljer att ersätta elströmmen med. förslag bör genomföras . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att genom lagstiftning beslutar om åtgärder som främjar eget arbete vid ombyggnad, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ombyggnadslån skall lämnas till vissa energisparåtgärder, i enlighet med förslag. 1987/88 Bo216
mot · GB02Bo217 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo217 av och () om vatten- och avloppsnäten kommuner förvaltar en enorm förmögenhet, som till största delen är omsatt i s. k. realkapital, t. ex. gator, vägar, broar, skolor, daghem, VA-nät, fjärrvärmeanläggningar och idrottsplatser. Det finns undersökningar som visar att underhållet av det kommunala realkapitalet är kraftigt eftersatt. Stora gemensamma värden riskerar att förspillas, som förutsättningarna att bedriva verksamhet undergrävs. 1 flera avseenden är detta en realitet . Det kommunala realkapitalet har en sådan omfattning att man inte längre förmår klara underhållet, särskilt gäller detta de kommunala VA-näten. inte underhållet av VA-nätet kan det bli inte bara kostsamt utan också ett allvarligt miljöproblem. Det gäller särskilt då man når den tidpunkt då avloppsledningarna är så dåliga att avloppsvattnet lämnar ledningsnätet och infiltreras i marken i stället för att transporteras vidare till reningsverket. Ett rätt utfört underhåll förbättrar miljön och minskar de kommunala driftskostnaderna, men det förutsätter att underhållsåtgärderna kan sättas in innan anläggningarna börjat förfalla. Många kommuner saknar dock de finansiella resurser som krävs för att klara underhållet. Kostnaderna för att byta ut ledningarna räknas i stora tal . Den nuvarande renoveringstakten är ca 150 milj. kr. Miljöpåverkan som försurning av mark och vatten gör att korrosion och frätskador på ledningsnätet ökar allt snabbare. Skadorna på fastigheter till följd av sönderrostade rör och ledningar kostar redan nu samhället över 300 milj. kr. enligt försäkringsbolagens beräkningar. Till detta kommer stora förluster av vatten på grund av trasiga ledningar. Vattenläckagen, som ökat , varierar kraftigt från kommun till kommun. Endast 29 av landets 284 kommuner lyckas dock få så mycket som av sitt vatten fram till konsumenterna. I några kommuner redovisas förluster på av vattnet. För landet som helhet försvinner en sjättedel av det renade färskvattnet på sin väg till konsumenterna. Det motsvarar den sammanlagda förbrukningen i storstäderna och . Detta är ett oacceptabelt slöseri, inte minst med tanke på att vatten faktiskt är en begränsad naturresurs. Enligt vår mening krävs ett åtgärdsprogram för att undanröja ett framtida sammanbrott av kommunernas VA-nät. Då hälften av VA-nätet anlagts vore det lämpligt att i första hand inrikta åtgärderna här. Ett sådant åtgärdsprogram skulle dessutom ha betydande sysselsättningseffekter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ett långsiktigt program i syfte att säkerställa underhållsarbetet av VA-nätet. () () 1987/88 Bo217
mot · GB02Bo219 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo219 av och () om boendekostnaderna i nyproducerade bostäder De nuvarande reglerna för finansieringen av räntekostnaderna mellan färdigställandet och utbetalningen av bostadslånet motverkar ambitionen att hålla nere boendekostnaderna i nyproducerade bostäder. Dessa räntekostnader finansieras genom ett räntetillägg som innebär att låneunderlaget ökas med räntekostnaden förtiden mellan färdigställandet och utbetalningen av bostadslånet. Räntetillägget är maximerat . Då tillägget är ett lån och inte ett bidrag innebär en betydande merkostnad för de boende. Om kostnaden omräknas till ett nuvärde medför en ökad boendekostnad på . 1 de fall utbetalningen sker senare än 12 månader efter färdigställandet blir merkostnaden ca . per kvadratmeter för varje månads fördröjning. De nuvarande reglerna medför att bl. a. myndigheternas handläggningstider får stor betydelse för boendekostnaderna i de enskilda objekten. Ökade krav på redovisningarna i samband med slutgiltig belåning har också medfört att det ibland kan vara svårt att klara gränsen . Konstruktionen med räntetillägg gör att kalkylerna för de framtida boendekostnaderna blir osäkra. Ekonomiska planer för bostadsrättsföreningar kan t. ex. förändras utan att kostnadsökningarna är påverkbara. Med ändrade regler kan dessa problem undanröjas och kostnaderna i nyproducerade bostäder sänkas. Utbetalningen av lånen bör ske efter godkänd slutbesiktning. Till grund för utbetalningen kan det preliminära lånebeslutet ligga. Efter slutgiltigt beslut kan om lånet höjs resterande belopp utbetalas. Starka skäl talar således för att bostadslångivningen förändras så att räntetillägg ersätts med den modell som redovisats ovan. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansieringen av räntekostnaderna mellan färdigställande och utbetalning av statliga bostadslån.
mot · GB02Bo221 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo221 av m. fl. (c) om prisbilligt semesterboende Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr408 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att öka möjligheterna till ett prisbilligt semesterboende. () () () 1 1987188.3 sami.