ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02U221 · 1988-01-25 00:00:00 — av och () om stipendier för forskarstuderande från kunde jämföras med ett u-land av . Det finns också många som hävdar att vårt välstånd och vår stabila demokrati har sin grund i att allmän skolplikt för flickor och pojkar infördes så . Men självklart har mycket av den positiva utvecklingen också berott på de möjligheter till högre studier och forskning som vi kunnat erbjuda begåvade ungdomar. I råder fortfarande analfabetism bland stora delar av befolkningen, men den utvecklingen går framåt. Universitet finns också, men mycket ofta saknar de kapacitet att ta emot alla som önskar fortbilda sig och lika ofta saknas möjlighet att bedriva en omfattande forskning. SIDA hade tidigare ett system för att stipendiera forskare från vid svenska universitet, men detta har efter hand avvecklats. kan dock viss forskarutbildning ges i anslutning till särskilda projekt som finansieras av SIDA eller SAREC. Det finns alltså flera institutioner vid som har eller har haft forskarstuderande från . måste emellertid uppmärksammas att det då i allmänhet rör sig om sådana som själva finansierar sin utbildning genom egna medel eller stipendier från någon organisation eller från hemlandet. har mycket begränsade möjligheter att skjuta till medel. vore ett återupptagande av systemet med SIDAstipendier en välkommen åtgärd. Många institutioner har redan en omfattande erfarenhet av u-landsforskare, och andra, i t. ex., har redan byggt upp en verksamhet som snabbt, elegant och enkelt tar hand om internationella studenter. Där det är möjligt bör stipendiaternas studier integreras i samarbetsprojekt mellan och universitet eller andra myndigheter i uländerna. Stipendierna bör kunna avse såväl längre som kortare utbildningar, fullständig forskarutbildning, mastersutbildning eller kurser på postgraduate eller post-doktorsnivå. SIDA bör utfärda anvisningar om stipendierna men det är önskvärt att dessa inte blir för detaljerade. Det säger sig självt att sådana utlandsstipendier inte bara är av betydelse för den ekonomiska utvecklingen i utan också kan antas medföra positiva politiska effekter. bör därför ställa sig positiv till att SIDA ges möjligheten att inom ramen för vårt bistånd inrätta stipendier för främst forskarstuderande från och därvid efter anvisningar anförtro åt bl. a. i . 1987/88 att dela ut stipendier för studier vid de institutioner som har kapacitet U221 för ändamålet och vars ämnesområden är av betydelse för utvecklingen i tredje världen. Med stöd av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om u-landsstipendier för studier vid i . () ()
mot · GB02U223 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. (fp) om Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So502 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om i . () () () () () () () ()
mot · GB02U224 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:U224 av m. fl. (c) om ett FN-universitet i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Ub815 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etableringen av ett FN-universitet för högre utbildning i medicinskt-tekniskt underhåll i . () ()
mot · GB02U301 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:U301 av och () om pensionsvillkoren inom utrikesförvaltningen Ett av de svåraste sociala problemen inom utrikesförvaltningen är svårigheterna för medföljande hustru eller man att få arbete på en diplomats stationeringsort. Detta är ett bekymmer som också satt sina spår efter pensioneringen. Medföljande har varit förhindrade att bedriva yrkesarbete under en så att vederbörande står med ingen eller mycket liten tjänstepension. I synnerhet har det varit självklart att diplomathustrun utfört ett oavlönat jobb för att klara mannens representationsplikter. För att något lindra konsekvenserna infördes ett pensionssystem för medföljande make/maka. Pensionsberättigad är den som haff en medföljandetid om sammanlagt . I samband med införande av den nya pensionen sattes dock en ikraftträdande gräns som innebär att personer som gått i pension inte får del av denna pension. Denna gränsdragning är naturligtvis formellt helt korrekt men har beklagliga sociala konsekvenser. Den äldre generation diplomatfruar (huvudsakligen) som drabbas är förmodligen de som skulle ha allra störst behov av den nya pensionen. Inom den äldre generationen diplomatfamiljer var det betydligt ovanligare och socialt svårare för makan att upprätthålla ett yrke än . Kraven på att makan skulle ställa upp och stödja mannen i hans yrkesutövning var förmodligen ännu starkare. Det antal personer, i stort genomgående kvinnor, som ställts utanför den nya pensionen är inte så stort att det skulle vara en oacceptabel belastning på statsfinanserna att låta pensionen omfatta alla. Det vore en rimlig gest mot en grupp människor som gjort stora oavlönade insatser för nationen tidigare. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att MAK-pensionen skall omfatta också personer som gått i pension . () () 1 1987/88.
mot · GB02U302 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:U302 av och () om statsbidrag till Dag Hammarskjöldbiblioteket, som huvudsakligen finansierats av kommun, är ett specialbibliotek för mellanfolkliga frågor och samarbetssträvanden. För det alltmer omfattande informationsarbete med inriktning på fred och nedrustning, vilket bedrivs av folkrörelserna likaväl som på olika nivåer inom utbildningsväsendet, utgör en mycket viktig tillgång, som skulle kunna utnyttjas långt bättre, om resurserna så medgav. har övertagit roll som officiellt depåbibliotek för tryckt FN-material och Unescomaterial vid sidan av . Status som depåbibliotek medför en förpliktelse att väl omhänderta och tillgängliggöra dokumentationen både för lokalt bruk och genom fjärrlån till övriga landet. Dag Hammarskjöldbiblioteket fungerar också som lånecentral för sådana fjärrlån. Vidareinformation om materialet är viktig. Förutom sökningar och ren sakinformation kring FN får personalen ofta stå till tjänst med information om FN-trycket och utbildning av personal från andra bibliotek. fungerar också som forskningsbibliotek. Två tredjedelar av biblioteksnyttjarna är universitetsstuderande med inriktning på internationella frågor. Även av dessa skäl bör staten ta på sig ett medansvar, så att verksamheten kan hållas på en rimlig nivå. En stor del av verksamhet är av riksomfattande karaktär. Den hämmas i första hand av att otillräckliga kommunala anslag omöjliggjort ett rimligt öppethållande. Att öppethållandet kan utökas är av ovan anförda skäl ett statligt intresse. I årets statsverksproposition föreslås under utrikeshuvudtiteln en behövlig och välkommen förstärkning av anslaget till information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden. Därmed framstår det också som högst motiverat att statsbidrag utgår till en verksamhet som till väsentlig del tar sikte på att betjäna dessa strävanden. Vår motion bör också övervägas i samband med behandlingen av detta anslag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av statsbidrag till som en resurs för information om fred och nedrustning.
mot · GB02U303 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:U303 om statligt stöd till fredsorganisationer Samarbete för fred är en riksförening som bildades och har 3 200 registrerade medlemmar, varav 2 000 betalande . Föreningen har beviljats projektbidrag ur Fredslotterimedlen vid de fyra senaste bidragstillfällena med sammantaget . eller i genomsnitt , dvs. Det finns emellertid också goda skäl för att Samarbete för fred erhåller årligt organisationsstöd från anslagsposten . Trots mycket små resurser har de igångsatt en mycket väsentlig fredsverksamhet för främst ungdomar. Den syftar till att ge möjlighet till och kunskaper för ett långsiktigt nationellt och internationellt fredsengagemang. Ca 240 högstadie- och gymnasieelever har genomgått sammantaget i . Nya samarbetsprojekt med medarbetare och organisationer i , och finns planerade men fortskrider på grund av resursbrist i alltför långsam fart. Deras verksamhet rimmar väl med regeringens uppfattning att kunskapsuppbyggnad spelar en viktig roll i fredsarbetet. Tyvärr finns det inga möjligheter för dem att utveckla sin verksamhet vidare kvalitativt och kvantitativt utan tillgång till bättre ekonomiska resurser. Det är t. ex. i längden svårgenomförbart att behålla kvalificerad och ambitiös personal på en månadslönenivå om . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Samarbete för fred bör erhålla organisationsstöd.
mot · GB02U304 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :U304 av och () om bidraget till Bernadottemuseet i Efter initiativ i har ett mindre statsbidrag, , utgått till verksamheten inom Bernadottemuseet i i . Museet är inrättat i kung och grundlädes 1951 på initiativ av svenska ambassaden i . Till museet är fogat två vänföreningar, en i och en i . Staden har huvudansvaret för museet medan vänföreningarna bidrar till information och samlande av föremål m. m. Den franska vänföreningen utger sålunda med hjälp av den svenska ett årshäfte eller Bulletin. Det svenska statsbidraget utbetalades först genom och senare genom till den . Medlen har använts till bok-, konst- och filminköp till museet, till renoverings-, försäkrings- och fraktkostnader för konstföremål till utställningar i , översättningskostnader för artiklar osv. Sedan f. d. vid svenska ambassaden i avlidit har emellertid statsbidraget inte längre lämnats till den utan gått från direkt till den franska föreningen. Det bör då erinras om att som dåvarande ordförande i den franska föreningen ansåg att medlen kom bäst till nytta genom att utbetalas till den . Den förändrade utbetalningen har skapat svårigheter för den att upprätthålla sitt arbete vilket allvarligt skadat dess möjligheter att sköta kontaktarbetet med museet. Då det är av stor vikt att Bernadottemuseet får behålla sin svenska anknytning och då föreningen utfört ett för museet ytterst gagnerikt arbete anser vi det angeläget att bidraget delas lika mellan de två vänföreningarna. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av bidraget till Bernadottemuseet i .
mot · GB02U305 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:U305 av och (fp, c) om organisationsstöd till Samarbete för fred Samarbete för fred är en fredsorganisation som särskilt arbetar med att engagera och utbilda ungdomar för att skapa förutsättningar för en fredligare värld. Genom ambitiösa fredsstudieveckor, helgkurser och information på skolor blir stora grupper ungdomar engagerade och utbildade om fredsproblematiken. Genom internationella sommarläger och studieresor får ungdomar från väst och öst, från nord och syd tillfälle att träffa varandra, och tillsammans rasera fördomar och ge varandra kunskaper. Samarbete för fred är därför en fredsorganisation som väl kompletterar de övriga fredsorganisationerna, inte minst genom att man engagerar många ungdomar som annars inte dragits in i fredsarbetet. har organisationen ca 3 000 medlemmar, och är medlemsorganisation i , Fredsråd samt . Det är högst angeläget att organisationer med program för ffedsverksamhet för ungdomar erhåller stöd eftersom många ungdomar upplever hotet om kärnvapenkrig och förintelse mycket påtagligt. Om det inte finns några möjligheter att arbeta konstruktivt för en fredligare värld riskerar vi att få en generation ungdomar som är fastlåsta i en känsla av maktlöshet och resignation. Samarbete för fred tar på ett bra sätt till vara ungdomars vilja att söka kunskaper och medverka i långsiktigt och kontinuerligt fredsarbete. Det är av ovan anförda skäl angeläget att Samarbete för fred medtas bland de fredsorganisationer som får statligt organisationsstöd via anslaget F3. Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m. m. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligt organisationsstöd via anslagsposten F3 till organisationen för fred.
mot · GB02U306 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:U306 av och (s, fp) om organisationsstöd till Samarbete för fred Statligt organisationsstöd till fredsorganisationer ges via anslaget Information om freds- och nedrustningssträvanden m. m. (F3). Det är högst angeläget att organisationer med program för fredsverksamhet med ungdom erhåller stöd. Många ungdomar upplever hotet om kärnvapenkrig och förintelse mycket påtagligt. Det har gjorts alldeles för litet för att ta till vara ungdomars vilja att söka kunskaper och medverka i kontinuerligt och långsiktigt fredsarbete. Samarbete för fred är en riksförening som bildades och har 2 000 medlemmar. Föreningen genomför bl. a. kurser, studieveckor och internationella fredsläger för ungdomar samt arbetar med fredsinformation i skolor. Verksamheten syftar bl. a. till att ge fler ungdomar kunskaper i fredsfrågor och möjligheter till deltagande i fredsarbete nationellt och internationellt. Föreningen är medlemsorganisation i och Fredsråd. Det är angeläget att Samarbete för fred medtas bland de fredsorganisationer som får statligt organisationsstöd. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av anslag till riksförbundet för fred.
mot · GB02U307 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:U307 av och () om diskriminerande amerikanska viseringsbestämmelser Det är välkänt att har och tillämpar diskriminerande viseringsregler, mot dem som hyser eller har hyst socialistiska eller kommunistiska åsikter eller tillhör eller har tillhört sådana organisationer. Det är uppenbart att dessa amerikanska viseringsbestämmelser inte är förenliga med internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Det är kränkande för svenska medborgare att på heder och samvete underteckna dessa förklaringar som kränker åsikts- och organisationsfriheten. Det gäller även svenska medborgare som skall representera i eller vid internationella organ som har sitt säte där, bl. Den omständigheten att det i vissa fall är möjligt att få dispens från tillämpningen av dessa bestämmelser förändrar ingenting i det förkastliga att reglerna drabbar svenska medborgare. De invändningar som gjorts mot att skall agera i denna fråga är icke hållbara. Den omständigheten att gör det, ger intryck av en viss undfallenhet emot en supermakt. Detta blir särskilt påtagligt när med skärpa protesterar mot ensidiga franska åtgärder. I detta senare sammanhang har svenska delegater till t. o. m. kurage att där framföra kritik mot den franska regeringen. Det är ett svenskt och internationellt intresse att hinder inte görs mot det fria resandet och mot informationsfriheten. Den omständigheten att upprätthållit detta diskriminerande viseringstvång utgör inget skäl för att avstå från att vidta åtgärder, det gör frågan i stället än mer angelägen. tillämpar viseringsfrihet för alla amerikanska medborgare. Det borde vara självklart att upptar förhandlingar med om att åstadkomma reciprocitet i denna fråga. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överläggningar om upphävande av diskriminerande viseringsbestämmelser.
mot · GB02U310 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:U310 av () om flyktingpolitisk forskning Invandringen till av flyktingar har mycket konkret aktualiserat behovet av forskning om varför flyktingarna kommer hit och vilka konflikter som drivit dem på flykten. Invandrarministern erhåller i statsbudgeten medel för att integrera dem som kommer hit. Många flyktingar upplever dock en stor okunskap här om de väpnade konflikter och förhållanden som tvingat dem på flykt. För att öka förståelsen av varför tillämpar den internationella flyktingkonventionen, behövs ofta mycket detaljerade fakta som kräver forskning och analys, om bakgrunden till de konflikter som drivit människor på flykt. Vi börjar få sådan forskning vid universitetsinstitutionerna för freds- och konfliktforskning i . Anslag saknas dock för att bygga upp långsiktig forskning. Vi vet att det finns starkt samband mellan väpnade konflikter och flykt. Varje större flyktinggrupp kan hänföras till en väpnad konflikt. Vi kan inte bara sitta här hemma och förfina mottagnings- och utvisningspolitiken, vi måste också kunna gå till grunden med orsakerna till de växande flyktingproblemen. I första hand krävs forskning om konkreta pågående oroshärdar, särskilt angående förutsättningarna för varaktiga lösningar av dessa konflikter. För att möjliggöra kvalificerad forskning borde arbetsmarkandsdepartementet satsa ytterligare på den grupp av forskare vid , som analyserar väpnade konflikter och konfliktlösningar. Denna grupp har påbörjat sådan forskning som vi tidigare efterlyst i en motion, antagen av majoritet. Sådan forskning om orsakerna till väpnade konflikter och lösning av sådana konflikter har hög relevans för flyktingforskningen. Denna forskning är av stort intresse även internationellt för en grundläggande förståelse av varför det blir så stora flyktingströmmar i , i södra i och . Flyktingarna kommer undantagsvis från länder med vilka har nära bistånds- eller handelssamarbete. Flyktingpolitisk forskning har inte prioriterats, men det är dags att särskilt lyfta fram sådan forskning. En bråkdel av världens flyktingar tar sig till . Men svensk flyktingpolitik gäller inte bara mottagningen av flyktingar i . Vår flyktingpolitik är att också söka bidra till en lösning av de konflikter som riskerar att utlösas i väpnade konflikter med flykt som följd. Särskilt två skäl talar för ökad forskning. Flyktingproblemen förutses inte minska det närmaste decenniet. Vi saknar kunskaper om vilken typ av konfliktlösningar som på bästa Mot. sätt minskar anledning till flykt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av flyktingpolitisk forskning.
mot · GB02U402 · 1988-01-13 00:00:00 — kunde världen glädja sig åt att äntligen något konkret skedde beträffande den nödvändiga nedrustningen av kärnvapen. och beslut om att skrota kärnvapen fick mänskligheten att se något mer hoppfullt . Dessvärre är det inte enbart de s. k. supermakterna som har anledning att hejda sig i det vanvettiga kärnvapenrustandet. Det har också en rad andra länder. genomförde sitt första kärnvapenprov i . Därefter har, enligt () 131 provsprängningar gjorts. De senaste fyra provsprängningarna , ägde rum , den 5, 19 och . Statistiken avser och är i själva verket ett något större område än , som i regel omnämns och namnges när kärnvapenprov berörs. Massmedia har, inte minst TV genom en dokumentärfilm, visat hur befolkningen drabbas av den radioaktiva förödelsen, hur barn föds gravt missbildade, hur cancersjukdomar och andra gruvliga sjukdomar drabbar människor, hur naturen och miljön förgiftas. drar sig alldeles uppenbart inte för att terrorisera människor fjärran från det franska fastlandet. Det tycks finnas allt fog för det ofta upprepade påståendet att förnekar att radioaktiv smitta och förödelse sprids och att söker gömma undan de många sjukdomsfall som medicinskt knyts till provsprängningarna. Den har tydligen haft som princip att inte kommentera enskilda kärnvapenprov och någon officiell svensk protest mot ett enskilt kärnvapenprov har heller inte förekommit. Eftersom mängden sådana är av så skrämmande omfattning må det vara förståeligt. kräver däremot att samtliga kärnvapenstater skall avbryta sin provverksamhet. Den tog i samband med president besök i upp kravet på ett fullständigt kärnvapenstopp, och i samband med kärnvapenprov på själva , den dag då FN också firade sitt 40-årsjubileum, uttryckte att visade stor okänslighet visavi FN och FN:s syften. har vid flerfaldiga tillfällen gjort officiella uttalanden som riktats mot nationer som på ett eller annat sätt företagit sig handlingar och verksamheter som skadat människor utanför det agerande landets egna gränser. Som exempel kan nämnas att regeringen i utomordentligt skarpa officiella uttalanden och protester kommenterat mellanös- 1 1 1987/88. kärnvapenprov drabbar odiskutabelt oskyldiga civila i Tuamo- Mot. 1987/88 tu-arkipelagen. ageranden kan därför inte betraktas som en na- U402 angelägenhet utan bör bli föremål för en skarp officiell svensk protest. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att till bör framföra en officiell protest och även på andra sätt göra markeringar gentemot provsprängningar i .
mot · GB02U403 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:U403 av m. fl. (s) om utländska flottbesök Flottbesök har av tradition ingått som ett led i umgänget som länder med goda relationer till varandra har. mottar vänskapsbesök av örlogsfartyg från såväl NATO som Warszawapaktsländer, liksom från andra stater. Vid dessa besök erinras den gästande nationen om att kärnvapen inte får medföras vid besök i svenska hamnar. Stater som har kärnvapen har som praxis att varken bekräfta eller dementera om de har kärnvapen ombord. Kämvapenmaktemas hållning är inte ägnad att skapa förtroende och minskar därmed värdet av de vänskapliga kontakter som ett flottbesök bör innebära. Det kan knappast kallas för vänskapligt att besöka ett land, som förutsätter att förbudet mot kärnvapen strikt iakttages, och inte kunna garantera att man följer värdnationens vilja. Om garantier för att kärnvapen inte finns ombord inte kan ges, så bör heller inte ge tillstånd till en kärnvapenmakt att göra flottbesök i svensk hamn. Sannolikheten för att kärnvapen funnits ombord , när utländska flottbesök gjorts, är mycket stor. har tidigare berört denna fråga i FN:s . Det har ännu inte lett till någon förändring. måste nu vid FN:s tredje särskilda nedrustningssession aktualisera denna fråga. Om det misslyckas att där nå en internationell överenskommelse måste för egen del i fortsättningen säga nej till utländska flottbesök, där garantier för att kärnvapen inte finns ombord inte kan ges. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av att ta upp frågor om kärnvapen på örlogsfartyg vid FN:s tredje särskilda nedrustningssession, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att om en internationell överenskommelse inte nås vid FN:s tredje särskilda nedrustningssession så skall i fortsättningen inte ta emot utländska flottbesök, om garantier inte kan ges för att kärnvapen inte finns ombord. () ()