mot · GB02Ub806 · 1988-01-25 00:00:00 — UHÄ har uppskattat kostnaderna för att skulle kunna köpa in sig i ERASMUS-programmet till 5 milj. kr. Självfallet kommer dock ett svenskt deltagande över hela linje att kosta betydligt mer. I ett större sammanhang väger dock kostnaderna för ett svenskt deltagande lätt i jämförelse med priset för att tvingas stå utanför. Regeringen bör därför utarbeta en strategi och verka för ett fullvärdigt svenskt deltagande i EG:s utbytes- och forskningsprogram inom den högre utbildningen. Detta bör av ges regeringen till känna. Goda språkkunskaper behövs för näringslivets utveckling men också för kulturellt utbyte och mångfald, för turismen och för att kunna förstå livsvillkor och livsmönster i andra länder. Dessutom vill många kunna tala och förstå ett eller flera främmande språk. språkundervisning har betoningen lagd på engelska. Det engelska språkets dominans förstärks av att en påfallande stor del av TV:s utbud är engelskspråkiga program. Till det kommer att den musik som ungdom oftast lyssnar till som regel har texter på engelska. Goda kunskaper i engelska är nödvändiga, men det är också angeläget att de s. k. B-språkens, dvs. tyska och franska, ställning förbättras. har dock antalet undervisningstimmar för språk undan för undan minskat. Situationen förvärras även av att avbrott under skoldagen slår särskilt hårt mot färdighetsämnen och därmed även språkundervisningen. Färdighetsämnen kräver väl planerade, lärarledda, täta och regelbundna övningstillfällen för att goda resultat skall kunna uppnås. Att alternativkurserna tagits bort på högstadiet har också gjort det svårare att anpassa undervisningen efter varje elevs förutsättningar. Inom högskolan har litteratur på engelska kommit att bli det enda alternativet, om utländsk litteratur över huvud taget blir aktuell. Detta beror givetvis på att endast engelska ingår i förkunskapskraven. Det leder i sin tur till att anglosaxisk forskning och därmed sammanhängande problemställningar blir mest kända för den svenska studenten. samverkar till att vår traditionellt sett starka samhörighet med övriga löper stor risk att försvagas. Läromedel på främmande språk måste i större utsträckning än vad som är fallet kunna användas i undervisningen. Det kräver att de studerande redan vid tillträdet till universitet och högskolor har goda språkkunskaper även i andra språk än engelska. Någon tids studier utomlands ger en utomordentlig grund för ett kommande arbete med internationella kontakter. Goda språkkunskaper och inte minst vana vid att fungera i annan miljö än den hemvanda är nyttiga effekter av utlandsvistelse. Kontakter skapas som senare kan vara till nytta. Staten har därför anledning att på olika sätt uppmuntra studier utomlands. Reglerna för att få studiestöd, studiehjälp eller studiemedel för studier i länder utanför är mycket restriktiva. Studiestöd kan beviljas för utbildning som inte med lika stor fördel kan studeras i för språkstudier. Vi hävdar att som ett första steg studiebidraget skall utgå under studier utomlands . Det skulle exempelvis vara till nytta för den som väljer att bedriva studier i ett annat land. Vi anser även att studiemedel skall utgå för i princip samma utbildning utomlands som enligt reglerna utgår för utbildning i . Studieresultat som uppnåtts vid utländskt universitet måste kunna räknas de studerande till godo i större utsträckning än vad som sker. Ökade möjligheter att efter doktorsexamen kvalificera sig för högre tjänster är mycket väsentliga för att vi skall få en bättre rekrytering till forskarutbildningen. Vi föreslår därför en ökning av de post dokt orala stipendierna. En viss del av dessa stipendier bör avsättas för dem som vill vistas vid ett utländskt universitet. Stipendierna bör då vara så beräknade att de även täcker resa och uppehälle. Inom vissa ämnen ges möjlighet att redan under forskarutbildningen delta i internationella sammanhang i s. k. sommarskolor. Möjligheterna att skicka fler doktorander på liknande arrangemang bör ökas. Utländska forskare och lärare har blivit mer sällsynta i den högre utbildningen . Detta är beklagligt. Till stor del beror det bristande intresset från utländska forskare och lärare för att verka inom den svenska högskolan på den svenska skattelagstiftningens villkor. Högskolorna har inga ekonomiska möjligheter att erbjuda utländska forskare och lärare konkurrenskraftiga nettolöner. Den genomförda ordningen med viss skattebefrielse för personer som besitter sådan kompetens som saknas i har inte utfallit särskilt väl. En starkt bidragande orsak är att reglerna är så restriktivt formulerade att endast ett fåtal individer kan komma i fråga. Ett genomförande av moderata samlingspartiets skattepolitik skulle på ett helt annat sätt underlätta möjligheterna att engagera utländska forskare och lärare till och högskolor. Stor lokal frihet i resursanvändningen är i nästan alla avseenden att föredra. Erfarenheten visar att det är svårt att ha råd med kvalitetsstärkan de insatser, sorn exempelvis internationell kontaktverksamhet, när andra mer omedelbara behov knappt kan tillgodoses. Vi föreslår att den översyn av anslagssystemet som pågår beaktar vad vi här har anfört om behovet av att stimulera internationell kontaktveksamhet. Internationella databaser och datastöd Datorstöd har länge varit en nödvändighet för exempelvis teknisk och naturvetenskaplig forskning. I allt hastigare tempo blir sådant stöd nödvändigt också för bl. a. samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. En annan aspekt på datorernas insteg i forskningsvärlden är att det svårligen går att skriva någon vetenskaplig avhandling, uppsats m. m. utan att i databaser ha kontrollerat vad som redan har gjorts eller är på gång. Databassökning kräver medel för datakörningar och i vissa fall specialutbildad personal. Med datorernas hjälp har det internationella forskarsamhället med ens blivit mycket påtagligt. De geografiska avstånden är inte längre hinder för ett effektivt internationellt samarbete. Det stora bekymret vid och högskolor är därför att allt som har med datoriseringen att göra är förknippat med långt större kostnader än anslagen täcker. Datortid är dyrbar och den maskinella utrustningen har kortare avskrivningstider än annan utrustning. Mot denna bakgrund har vi år föreslagit att regeringen skall göra en grundlig inventering av utrustningsbehoven. En plan för en successiv uppbyggnad är nödvändig. Studiemedlens värde har urholkats alltmer. Behovet av reformer har därmed blivit mycket påtagligt. har utrett studiemedelssystemet och avgivit sitt slutbetänkande. Dess arbete hämmades av att förslagen till förändringar enligt direktiven skulle rymmas inom nuvarande kostnadsram. För vår del anser vi det nödvändigt att den ekonomiska ramen för studiemedelssystemet vidgas. Systemet bör vidare bygga på generella regler, dvs. inte differentieras på basis av t. ex. bostadsförhållanden. Lånehanteringen bör lyftas ut ur statsbudgeten så att statens verkliga kostnader framgår på ett tydligt sätt. Bankväsendet bör ges möjligheter att handlägga delar av eller hela medelshanteringen om det kan ske på ett för de studerande och staten förmånligt sätt. vill vi framhålla att det finns ett starkt samband mellan effekterna av ett studiemedelssystem och skattesystemet. För att utbildning skall te sig lockande måste investeringen vara lönsam även för den enskilde. Inte bara det framtida arbetets art utan även sådana förhållande som lönenivåer och avdragsmöjligheter påverkar benägenheten att sätta sig i skuld för framtiden. I budgetpropositionen aviseras att en proposition i ärendet kommer att föreläggas . Ett nominellt oförändrat anslag har därför upptagits under förevarande anslagspost. I avvaktan på den kommande propositionen i ärendet avstår vi från att nu lägga några förslag. Vuxenstudiestödet består av särskilt vuxenstudiestöd (SVUX), korttidsstudiestöd (tidigare tim- och dagstudiestöd), och internatbidrag, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA) m. m. Utgifterna för dessa studiestöd täcks av inkomster från vuxenutbildningsavgiften, som utgör av lönesumman. SVUX och korttidsstödet är avsett för att korttidsutbildade med besvärliga arbetsförhållanden skall kunna studera. Föregående år hänvisade vi till en av RRV utförd undersökning om stöden når rätt målgrupp. RRV:s bedömning av utfallet för tim- och dagstudiestöden var kritisk. RRV konstaterade att dessa stöd i huvudsak använts för facklig utbildning samt att antalet utnyttjade tim- och dagstudiestöd var väsentligt lägre än antalet beviljade. Korttidsstudiestöden kan rekryteras kollektivt. Därigenom har skapats möjlighet för organisationer att i förväg ansöka om ett antal studiestöd för kurser som de planerar för sina medlemmar. Sådana organisationer är t. ex. de fackliga organisationerna. Internatbidragen kan rekvireras av pensionärsoch handikapporganisationer. RRV undersökte vilka kurser som de kollektiva rekvisitionerna av internatbidrag använts till. av LO-gruppernas ansökningar avsåg icke-fackliga kurser. Av TCO-gruppernas ansökningar var det som inte gällde fackliga kurser. Vuxenstudiestöden fördelas av vuxenutbildningsnämnder (VUN), som har nio ledamöter. Fem av dessa utses på förslag från LO och TCO. RRV framhöll att sammansättningen av VUN innebär risk för att ledamöterna uppfattas som företrädare för partsintressen. har timstudiestödets och dagstudiestödets inkomstbidrag ersatts av ett korttidsstudiestöd. CSN konstaterar i sin anslagsframställning för /89 att den uppsökande verksamheten och korttidsstudiestöden i stor utsträckning varit inriktade på att tillgodose de fackliga organisationernas behov av att utbilda sina medlemmar i fackliga frågor, men också deras behov av att utbilda sina förtroendevalda. Studieutbudet i den uppsökande verksamheten innehåller sällan kurser av mer allmänt innehåll och kopplingen till längre studier saknas ofta. Vi anser de redovisade förhållandena otillfredsställande och anser att en översyn av gällande regler för korttidsstudiestödet bör ske i syfte att bättre än nå den primära målgruppen. Vidare bör översynen gälla systemet med en särskild vuxenutbildningsavgift och det särskilda studiestödet för arbetslösa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I motionen föreslås lagändringar. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att kunskapsmålet och den enskildes kunskapsutveckling skall ges prioritet framför andra uppgifter i skolarbetet, 2. att hos regeringen begär en översyn av läroplan i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för undervisningen i svenska, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i läroplanen markera de enskilda ämnenas ställning så att varje ämne har en egen kursplan, 5. att hos regeringen begär förslag till ett nytt betygssystem i enlighet med vad som i motionen anförts, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheter till kompletterande studier och omprövning av betyg, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förkunskapskrav för gymnasieskolans linjer, 8. att hos regeringen begär förslag till tidigare skolstart i enlighet med vad som i motionen anförts, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med en tidigare skolstart, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att öka resurserna på mellanstadiet, 11. att hos regeringen begär förslag om ökade valmöjligheter i högstadiet i enlighet med vad som anförts i motionen, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade regler för anpassad studiegång, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för skolans fostrande uppgift, 14. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av skollagen att elev och föräldrar ges en reell möjlighet att välja skola inom det offentliga skolväsendet, 15. att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestämmelser utifrån principen att statsbidraget skall beräknas per elev och följa elevens val av antingen en fristående skola eller en skola inom det offentliga skolväsendet, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gymnasieskolans inriktning, 17. att hos regeringen begär förslag till utformning av den yrkesinriktade utbildningen på gymnasial nivå i enlighet med vad som i motionen anförts, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om intresseval i gymnasieskolan, 19. att beslutar om en garanti för direktövergång från gymnasieskola till högskola om fr. o. m. , 20. att hos regeringen begär utredning om utvärdering av skolan i enlighet med vad som i motionen anförts, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av principerna för statsbidragsgivningen till utbildning för vuxna, 22. att beslutar att den förestående förändringen av lärarutbildningen skall avbrytas i enlighet med vad som i motionen anförts, 23. att hos regeringen begär förslag till ny lärarutbildning i enlighet med vad som i motionen anförts, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärarnas fortbildning, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om synen på den högre utbildningen och forskningen, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sambandet mellan högre utbildning och forskning, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskolans styr- och anslagssystem, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrade möjligheter att bedriva ämnesstudier, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdraget som prefekt, 30. att hos regeringen begär att en strategi utvecklas och att verkar för ett fullvärdigt deltagande i EG:s utbytes- och forskningsprogram inom den högre utbildningen, 31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringar i anslagssystemet för att främja ökad internationell utveckling, [att beslutar att studiehjälp i ökad omfattning skall kunna utgå vid studier utomlands enligt vad som i motionen anförts,1 ] [att hos regeringen begär översyn av vuxenstudiestödet i enlighet med vad som i motionen anförts.1] () () () () ()