ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk557 · 1988-01-26 00:00:00 — om tull- och skattemässiga hinder vid träning av utlandsregistrerade hästar Från exporteras drygt 300 travhästar till uppemot 10 olika länder. tränas dessa och andra hästar från utlandet i , vilket ger sysselsättning och andra ekonomiska fördelar. Träningskostnaden kan uppgå till ca . Det finns emellertid en del tull- och skattemässiga hinder vad gäller träning av utlandsregistrerade hästar. Mervärdeskatt och jordbruksavgifter utgår på hästens värde vid den svenska träningen. Större delen av denna kostnad återgår inte när hästen åter lämnar . bör införa motsvarande regler som gäller inom EG. För såväl träning som avel bör tullfrihet, som också innebär att vare sig mervärdeskatt eller jordbruksavgift tas ut, gälla . Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär förslag om tullfrihet för träning och avel vad avser utlandsregisterade hästar i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02Sk559 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk559 av () om slopande av moms på böcker Svenska böcker betraktas vid en internationell jämförelse som dyra. Priserna på böcker gör att många människor upplever bokinköp som en lyx som man ej kan unna sig särskilt ofta. Genomsnittligt köps 56 böcker . I då TV- och videoutbud alltmer tar över böckernas roll som kulturbärare är det än mer angeläget att göra resoluta insatser för att åstadkomma en bokens renässans. I annat fall riskerar vi att många människor, i synnerhet barn och ungdom, förlorar de oersättliga kulturella värden som litteraturen består med. Att stimulera läsandet måste från samhällets sida ses som en synnerligen viktig insats för ett levande kulturarv och för litteraturens fortsatta utveckling. Att sänka priset på böcker skulle onekligen popularisera läsandet och ge biblioteken ökade möjligheter att införskaffa böcker även om man har oförändrade bokanslag. Det skulle också underlätta för kommunerna att förbättra beståndet av slitna och föråldrade skolböcker och ge eleverna möjlighet att få fler egna böcker. I en särskild skolmotion har kds utvecklat sin syn på just läromedlen. Kommunerna skall enligt kds-förslaget åläggas att ha en viss standard på läromedlen. Minskade kostnader för läromedelsinköp kommer att underlätta genomförandet av ett sådant beslut. När man överväger olika åtgärder för att lyfta fram positiva alternativ på kulturområdet bör man särskilt beakta hur man kan öka intresset för litteratur och bokläsning. En möjlighet är att slopa momsen på böcker. En sådan relativt enkel åtgärd skulle kunna vara ett betydande kulturpolitiskt steg. Ett slopande av bokmomsen skulle för staten innebära minskade intäkter motsvarande ca 500 milj. kr. För att finansiera ett slopande av bokmomsen skulle förslagsvis uthyrning av videofilmer kunna beläggas med en högre avgift. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om avveckling av bokmomsen.
mot · GB02Sk561 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk561 av och () om mervärdeskatten på viss tjänsteexport infördes regler om mervärdeskattebefrielse på turistvaror, som inköptes i och därefter utfördes till annat land. I dessa regler medtogs ej tjänster, som i utförts för utländska privatpersoners räkning. Detta kan t. ex. innebära att varvstjänster utförda i för norska båtägares räkning beläggs med både svensk och norsk mervärdeskatt. De bohuslänska småvarven, som av tradition har en stark ställning på den norska marknaden, kommer därför in i en omöjlig konkurrenssituation gentemot norska småvarv. Denna felfunktion i mervärdeskattereglerna bör rättas till. Som exempel kan nämnas att reparation av utländska lastbilar i är mervärdeskattebefriad. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av mervärdeskattereglerna vid viss tjänsteexport.
mot · GB02Sk565 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk565 av och () om återinförande av hemtagningsrätten för licensierade textilvaror Bortsett från tullar och kvantitativa begränsningar är den svenska textilimporten utsatt för särregler som utgör administrativa importhinder. I första hand gäller det den i praktiken avskaffade hemtagningsrätten, dvs. rätten att ta varorna till lager innan importlicens utfärdats. (KFS 1983:14, KK:9) gäller att licenspliktig vara får hemtagas endast under villkor att föreskriven importlicens har utfärdats för varan. De nya reglerna sågs inom branschen som ett sätt att ge den svenska tekoindustrin livsrum trots nedskärningarna av subventionerna. Det officiella skälet för borttagandet av hemtagningsrätten var att få bukt med överträdelser av skyldigheter för hemtagare att inte förfoga över gods som han ännu inte fått importlicens beviljad för. Detta skulle emellertid kunna åstadkommas genom stickprovskontroller utan borttagande av hemtagningsrätten. De ändrade reglerna har inneburit ett ökat krångel och byråkrati. Tidsutdräkten för att få en licens har ökat kraftigt vilket lett till att företagen anlitat kurirer för att få fram dokumenten snabbare. Exempelvis har KF anställt en särskild dokumentbärare, som går som licensbud från KF till . På det sparar KF två dagars postgång. Exempel visar också att systemet lett till att tekoimportföretag utanför diskrimineras. De varor det är fråga om är att betrakta som färskvaror med ett starkt beroende av säsong, barnbidragstider, annonsplanering, lageromsättning m. m. En försening innebär en fördyring för företagen och därmed också för konsumenten. Det byråkratiska handelshinder, som borttagandet av hemtagningsrätten för licensierade textilvaror i praktiken utgör, har heller inte gynnat svensk tekoproduktion, varför ett årerinförande av hemtagningsrätten synes väl motiverad. Textilvaror bör också i importhänseende behandlas som övriga industrivaror. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär ett återinförande av den s. k. hemtagningsrätten för licensierade textilvaror.
mot · GB02Sk567 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk567 av och () om differentiering av charterskatten Det finns många skäl till att stimulera ett ökat rekreationsresande mellan de nordiska länderna, som vi samarbetar med varandra för att få fler turister från utlandet hit upp. Därmed skulle man kunna nå betydande valutapolitiska och regional- och sysselsättningspolitiska effekter, sett från ett nordiskt perspektiv. Det är därför positivt att en överenskommelse har träffats mellan de skandinaviska trafikministrarna om lättnader beträffande regleringen av flygtrafiken till och från . a. innebär detta att bestämmelserna för interskandinavisk chartertrafik liberaliseras. Charterskattens höga andel av biljettpriserna på kortvariga resor inom motverkar emellertid en ökad chartertrafik, bl. a. till men för försöken att öka turismen i från andra länder. Ett sätt att angripa detta problem kan vara att differentiera charterskatten så att den sänks för kortvariga resor. En differentierad charterskatt skulle bl. a. underlätta nordisk integration och öka reseutbudet mellan våra grannländer. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om differentierad charterskatt. () ()
mot · GB02Sk568 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk568 av och () om tullbevakning på ön Det råder full enighet bland alla partier att knarkimporten till skall förhindras med alla medel. Trots detta förhåller det sig så att ön i helt saknar tullbevakning. Det är känt att mindre båtar lägger till på ön och medför såväl droger som annat gods som borde tullbehandlats. Från sker båttrafik med och de som åker den vägen utsätts inte för granskning av tullen. Andra sätt att ta in otillåtet gods till är att med smärre fritidsbåtar trafikera ön och fastlandet. finns ingen tullpersonal på - ej heller finns någon polis stationerad där. Enligt flera uppgifter är ön känd som en säker route att införa knark, särskilt när fritidsbåtarna är talrika kring ön. Då förekommer också reguljär trafik med . har dragit in tjänster på många håll i landet av besparingsskäl, vilket i och för sig är vällovligt. Men att medvetet hålla en kanal som ön öppen utan tullkontroll kan, inte minst med hänsyn till knarkimporten, inte anses som en tillfredsställande besparingsåtgärd. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att tillfredsställande lösa tullövervakningen på ön i .
mot · GB02Sk570 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk570 av () om differentierad energiskatt Kostnaderna för olika verksamheter är i många avseenden högre i de nordligaste länen än i övriga . Det rådande klimatet är en orsak till höga driftskostnader som drabbar både industri och enskilda personer. Det medför högre boendekostnader och påverkar även industrins kostnader, främst när det gäller lokaluppvärmning. Klimatet orsakar även ökade investeringskostnader när det gäller byggande. Man räknar med en fördyring på vid byggandet av en vanlig enfamiljs villa. I regionalpolitiska sammanhang brukar det ofta talas om behovet av att utjämna skillnader mellan landets olika regioner. Energikostnaderna vid uppvärmning skiljer en del beroende på var man bor i landet. Ett mått på uppvärmningsbehovet anges i graddagar. I är det , 3 764, 5 082 och 5 450. Förutom den skatt som staten lägger på oljepriset utgår det också ett ortstillägg som oljebolagen tar ut på grund av transportavstånden. Detta innebär att oljan, förutom den större åtgången, även av den anledningen blir dyrare i Norrlandslänen. När det gäller el är den något billigare i norr. Men skillnaden i elskatt är så liten att den inte alls uppväger den större åtgång som krävs för uppvärmning. Den norrländska industrin har totalt sett ett högre kostnadsläge. En sänkning av energiskatten skulle ha stor betydelse. Det är inte rättvist att vissa människor skall drabbas av högre energikostnader för att de bor i en viss landsända. Energiskatten borde i stället vara lägre, eller helt tas bort i denna del av landet. Med utgångspunkt från gradtalen som har framräknat, borde vissa klimatzoner kunna beräknas som kan ligga till grund för en differentiering av energiskatten. Det påpekas ofta att vissa kommuner i Norrlandslänen producerar stora mängder el utan att vare sig erhålla skatteintäkter eller arbetstillfällen. Olika förslag har förts fram på vilket sätt de vattenkraftproducerande kommunerna kommunerna skall kompenseras för detta. Kravet på kompensation har inneburit att extra medel skall gå till kommunerna eller länet. Dessa medel skall sedan fördelas av politiker till nyttigheter som kommunens invånare anses behöva. De som i första hand bör kompenseras är de enskilda människorna. Det är de som drabbas av högre energikostnader och får betala betydligt högre uppvärmningskostnader än södra delen av landet. En differentiering av energikostnaderna innebär att levnadsvillkoren utjämnas för människor som bor i olika delar av landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till en differentiering av energiskatten i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88 Sk570
mot · GB02Sk571 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk571 av Hans Nyhage (m) om skattefri bensin till privatflyget Privatflyget utgör en mycket viktig resurs i dagens samhälle. Det ligger i samhällets intresse att ha tillgång till flygkunnigt folk i skilda sammanhang. I all synnerhet gäller det vid räddningsaktioner, vilket erfarenheter ger belägg för. Privatflyget lever emellertid under knappa ekonomiska förhållanden. uttages en besiktningsavgift för ett privatflygplan. Andra statliga avgifter utgår i form av s. k. undervägsavgifter, avgifter för radio och s. k. genomströmningsavgift för bränslet. Därtill kommer landnings- och parkeringsavgifter på statliga och kommunala flygplatser. Dessa avgifter torde sammantaget innebära en kostnad för privatflygaren, som inte understiger . gäller därtill den ytterligare pålagan för allmänflyget, att flygplan som används för fritidsändamål eller eljest för privat flyg, ej längre omfattas av skattefrihet för bensin. Detta medför en synnerligen hård belastning för allmänflyget och har den negativa konsekvensen att övningsmöjligheterna försämras och flygverksamheten minskar på grund av kostnadsskäl. Den statsfinansiella vinsten av att belägga bensinen för privatflyget med skatt är ytterst marginell. Eftersom det i hög grad är samhället som har nytta av ett väl fungerande privatflyg bör upphäva beslutet om skatt på bensin för detta ändamål. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att beslutar att bensin till flygplan som används för fritidsändamål eller eljest för privat bruk skall vara skattefri. Hans Nyhage (m)
mot · GB02Sk572 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk572 av m. fl. (fp) om Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:T223 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förjeleder till , 2. att hos regeringen begär en översyn av . () () m "t", ./ ' r
mot · GB02Sk574 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk574 av och () om oförändrad bensinskatt Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:A486 hemställs att avvisar förslag om höjd bensinskatt. () ()
mot · GB02Sk575 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk575 av m. fl. (fp) om höjd tobaksskatt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: So503 hemställs att hos regeringen begär förslag till en skattehöjning på tobak som motsvarar en höjning av priset . Per () () () ()
mot · GB02Sk576 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk576 av och () om tullskyddet för trädgårdsprodukter, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo289 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tullskydd för trädgårdsnäringens produkter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resultatutjämning i trädgårdsnäringen.
mot · GB02Sk577 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk577 av () om energibeskattningen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:N450 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om energibeskattningen.
mot · GB02Sk578 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk578 av () om energibeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N451 hemställs att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om energibeskattningen.
mot · GB02Sk579 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk579 av m. fl. (fp) om anslaget till Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:N336 hemställs att beslutar minska anslag D4 : Förvaltningskostnader med 30,5 milj. kr. 1988/89. () de () ()
mot · GB02Sk580 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk580 av () om bensinskatten och kilometerskatten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A483 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjning av bensinskatt och kilometerskatt. :-V ' 1:*-: ' 'pi 1 -i-i fr
mot · GB02Sk701 · 1988-01-13 00:00:00 — 1987/88 :Sk701 om slopande av stegen i preliminärskattetabellen, m. m. 1987/88 Sk701702 De gällande reglerna för det preliminära skatteuttaget är ofta en källa till stor irritation. Stegen i skattetabellen är visserligen inte speciellt många kronor, men leder ändå ofta till icke önskvärda effekter. Den som har en vanlig inkomst och får någon krona i löneförhöjning eller arbetar , vet naturligtvis att den slutliga skatten på denna inkomstökning blir . Men om den tidigare inkomsten ligger på ett krontal nära under ett jämnt antal , kan det ökade preliminärskatteavdraget överstiga den ökade lönen. Omvänt kan effekten vara att den som har en inkomst strax över jämnt hundratal kronor får ut en högre preliminär lön om vederbörande tar ledigt . Om en inkomsttagare, som har en inkomst långt under den nivå där skattesatsen blir högre, har mycket övertid, beskattas denne preliminärt som höginkomsttagare. Dessa olägenheter borde som vi ser det kunna röjas ur vägen utan ett alltför krångligt eller byråkratiskt system. Stegen i skatteskalan borde helt kunna slopas, då skatten fastställs i procentsatser i olika inkomstintervaller. Om skatteskalorna ändå behövs, kan en lösning vara att de i skattetabellen angivna summorna anges till att gälla just ett antal . I intervallen mellan varje hundralapp anges att skatt tas ut med den procentsats som gäller i inkomstskiktet exempelvis . Exempel: Om skatten vid en inkomst av . är 3 200 och skatten vid är 3 250, skulle skatten för exempelvis . vara 3 200 plus av . Som vi ser det skulle ett sådant system inte vara svårt att klara, varken vid databehandling eller lönebehandling. Med dagens regler för övertid kan knappast någon höja sin årsinkomst med mera än genom övertidsarbete. Inkomsten under en viss löneperiod kan emellertid höjas betydligt mycket mer med preliminära skatteavdrag som får höginkomst sorn följd. En åtgärd för att undvika orimliga skatteskalor kan vara att preliminär skatt på övertid beräknas särskilt och utifrån bedömningen att årsinkomsten stiger med högst exempelvis . Reglerna skulle då kunna vara sådana att för den övertid som höjer inkomsten eller mindre, beräknas preliminärskatten efter skattetabellen som . För den del av övertidsersättningen 1 1987/88 Sk701 i, ; I ' * Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändrade preliminärskatteuttag. () () som ökat inkomsten utöver dessa beräknas preliminärskatten på den vanliga inkomsten plus . På så sätt kapas inkomsttoppen vid skatteberäkningen vid extremt hög övertid. Som vi ser det skulle ett sådant system vara möjligt att genomföra utan några nämnvärda administrativa problem.
mot · GB02Sk703 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk703 av och () om den särskilda fastighetstaxeringen Det nuvarande fastighetstaxeringssystemet bygger på att alla fastigheter i landet skall taxeras om med vissa intervaller. Dessa har varit . Den senaste allmänna fastighetstaxeringen ägde rum . Nästa skulle alltså egentligen ägt rum 1986. Genom skilda riksdagsbeslut har taxeringen framflyttats och skall nu ske 1988 beträffande hyreshus, industri-, exploaterings- och specialenheter, 1990 beträffande småhus och 1992 beträffande lantbruksenheter. mellan de allmänna fastighetstaxeringarna kan ny taxering ske om fastigheternas beskaffenhet påtagligt ändrats t. ex. genom om- eller tillbyggnad. Andra förändringar beaktas först vid de allmänna fastighetstaxeringarna. Sedan 1981 års allmänna fastighetstaxering har marknadsvärdet fallit på flera fastighetstyper och på många enskilda fastigheter. Det vid 1984/fattade beslutet om fritt handredskapsfiske innebar inte enbart ett allvarligt ingrepp i den enskilda äganderätten. Det innebär också att marknadsvärdet för fastigheter vars ägare försörjt sig på fiske kombinerat med jordbruk minskat betydligt i värde. En omtaxering av dessa fastigheter års allmänna fastighetstaxering framstår därför som nödvändig. Vi föreslår därför att sjunkande marknadsvärde införs som grund för särskild fastighetstaxering. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrade regler för särskild fastighetstaxering i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1 1987/88.
mot · GB02Sk704 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk704 av och () om taxeringen av småhus har i ett överlämnat betänkande föreslagit vissa ändringar beträffande taxeringen av småhus. Kommittén har emellertid inte beaktat de svårigheter som uppstår för permanentboende i områden där efterfrågan på fritidsbostäder i attraktiva lägen driver upp marknads- och taxeringsvärdena på deras bostadsfastigheter och därmed ökar deras boendekostnader. Detta förhållande har en klar negativ inverkan på att kunna bibehålla en levande landsbygd och skärgård. Fastighetens marknadsvärde skall ligga till grund för fastställande av taxeringsvärdet. Det innebär bl. a. att fastighetens läge har en mycket stor inverkan på marknadsvärdet och därmed också på taxeringsvärdet. Det av taxeringsnämnden fastställda taxeringsvärdet skall motsvara av fastighetens marknadsvärde. Taxeringsvärdet uppdelas i ett markvärde och ett byggnadsvärde. Uppdelningen av det totala taxeringsvärdet på mark- och byggnadsvärdet ger enligt gällande bestämmelser ingen rättvisande bild av värdet på de olika värderingsenheterna i förhållande till marknadsvärdet. Den inverkan fastighetens läge har på fastighetens taxeringsvärde påverkar till övervägande del den del av taxeringsvärdet som utgöres av byggnadsvärde. Det innebär att exakt likadana hus kan beroende på läget uppvisa stora skillnader i taxeringsvärde. Enligt vår uppfattning är det självklart att den inverkan fastighetens läge har på fastighetens marknadsvärde i första hand bör komma till uttryck i ett högre markvärde. Genom att låta den värdefaktor som utgöres av fastighetens läge påverka värdet av marken kan en mera likformig och rättvis taxering av byggnader skapas, oavsett var dessa är belägna. En sådan värderingsteknik kan i förlängningen få stor betydelse. En rättvisare boendebeskattning kan uppnås genom att beräkna schablonintäkten på det taxerade byggnadsvärdet i stället för på det totala taxeringsvärdet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär utredning om införandet av ny värderingsteknik vid fastställande av taxeringsvärde för småhus, 2. att hos regeringen begär utredning om schablonbeskattningen av en- och tvåfamiljsfastigheter i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1987/88 Sk704 1* 1987/88.
mot · GB02Sk705 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk705 om åtgärder mot skatteflyktingar och ekonomiska brottslingar Mångå länder har samma problem som när det gäller personer som flyttar till annat land och lämnar efter sig stora skatteskulder och krav med anledning av ekonomisk brottslighet. har avtal med några länder om inskridande i fall av ekonomisk brottslighet. Det gäller , , , , och de nordiska länderna. Den person som vill hålla sig undan väljer naturligtvis att göra det i något annat land. Det borde ligga i alla länders intresse att få till stånd ett internationellt avtal om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att snabbt söka nå ett internationellt avtal om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet.