ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Kr235 · 1988-01-22 00:00:00 — av m. fl. (fp) om i 1987/88 Kr235237 i är ett riksintresse som forskningsbibliotek och dokumentationscentral. Det har under sin 15-åriga existens efter hand åstadkommit betydande faktasamlingar kring invandringen till . Genom återkommande publikationer och tidskriften föreligger i institutets verksamhet. Under en följd av år har i motionerats om höjda anslag till institutet. Från kulturutskottets sida förelåg en tillstyrkan av en höjning av anslaget till institutet. Förslaget föll i med endast en röst. Institutet saknar nu möjlighet att upprätthålla sin information, sitt arkiv och sina bibliotekstjänster på en för institutet rimlig nivå. Institutet har existerat med mycket knappa resurser och stora insatser från enskilda personer, tid efter annan med ekonomiska problem utan den trygghet, som en institution av detta slag bör ha för arbetsro kring sina väsentliga uppgifter. Till detta hör också en länge eftersträvad lösning av institutets lokalfråga. Det är inrymt i tidigare fastighet i , ett vackert kulturhus, som dock är under ombyggnad, sedan det köpts av en byggnadsfirma. Institutets utrymmen har genom ombyggnaden inskränkts och hyran kraftigt höjts från . /88 beräknas institutets fasta kostnader till sammanlagt . Medlemmarna gör arbetsmässigt och ekonomiskt betydande insatser för institutet. i stödfonden, . av influtna medel används för stipendier åt invandrade kulturarbetare. Fjolårets stipendier gick till konstnärinnan från och den chilenske konstnären . har institutet utdelat förtjänst-, kultur- och forskarpris till förtjänta invandrare och svenskar. För institutet är det angeläget att kunna återbesätta tjänsten som informationssekreterare för informationsinsatserna till skolor, föreningar och enskilda. om invandringen till har 9 000 titlar med ca 1000 okatalogiserade, varför bibliotekarie behövs. Eftersläpningen är tio månaders förvärv. Tidskrifter är en viktig del av institutets samlingar. Även om de kan skaffas genom byten krävs ca 30 000 för inköp. Utökning av hyllor krävs för ca . Utåtriktad verksamhet är mycket kostsam och kan inte budgeteras. Den finansieras med medlemsavgifter, donationer, intäkter av olika slag och 1 1987188.3 sami. frivilliga insatser utan ersättning. Stora delar av institutets verksamhet bedrivs av frivilliga utan krav på ekonomisk ersättning, för vilken för övrigt ekonomiskt utrymme saknas. Det är också beklagligt att institutets lokalfråga är olöst. kommun har sagt sig vara beredd medverka till att söka en lösning på institutets lokalproblem. En sådan möjlighet finns eventuellt nu på en centralt belägen tomt nära det nuvarande institutet. Kommunen är beredd medverka. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om i . () () 1987/88 Kr235
mot · GB02Kr239 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr239 av m. fl. om fri ömsesidig tappningsrätt för radiokanalerna 1987/88 Kr239241 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:K418 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fri ömsesidig tappningsrätt för radiokanalerna. hamre (m) () () () () () 1 1987/88.3 sami.
mot · GB02Kr243 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr243 av m. fl. (m) om Skånska teatern Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88 :Ub807 hemställs att hos regeringen begär att utredningen om det regionala kulturstödet får i uppdrag att undersöka utformningen av ett stöd som skulle garantera verksamheten vid bl. () () ()
mot · GB02Kr244 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Kr244 av () om närradion För närradion finns mycket begränsade finansieringsmöjligheter. Det utgår inga bidrag till radioverksamheten och reklamfinansiering är förbjuden. som särskilda intäkter genom radioverksamheten är förbjudna krävs de som sänder närradio på avgifter till närradiokommittén, och . Utöver dessa avgifter finns också en rad andra kostnader för radioverksamheten. För andra medier tillåts intäkter som är direkt knutna till verksamheten. Licenser för Radio-TV, annonser och i förekommande fall presstöd för pressen. Närradion är det enda medium som inte har någon av dessa intäktskällor. I längden finns därför risk för att det bara blir mycket kapitalstarka organisationer som har råd att betala för den begränsade yttrandefriheten i närradion. I vårt grannland har man avskaffat många begränsningar inom deras motsvarighet till närradio. Mot denna bakgrund menar jag att det måste tillåtas en mer vidsträckt finansieringsmöjlighet för att säkra en kontinuerlig drift av närradion och garantera möjligheterna att tillgodose behovet inom olika intresseområden. Min uppfattning är därför att reklamfinansiering bör tillåtas för närradion för de som önskar använda en sådan finansieringsform. En reklamfinansierad närradio skulle kunna utvecklas på följande sätt: o Varje sändande förening anskaffar själv annonsörer. o Varje sändande förening avgör taxan för reklam i sina program, o Reklaminslagets stilmässiga utformning kan ske efter överenskommelse med annonsören. o Reklamen kan överlämnas i färdigproducerat skick från annonsören eller produceras av sändande förening, o Varje förening har rätt att avvisa annonser som strider mot föreningens värderingar. o I övrigt bör samma regler som gäller för annan marknadsföring i tillämpliga delar gälla för radioreklam. Eftersom varje sändande förening har sin speciella målgrupp av lyssnare kan också föreningen själv bäst hitta passande annonsörer till sina program. Då lyssnarunderlaget kan variera bör varje förening också avgöra taxan för reklamen med hänsyn härtill. Den ovan redovisade uppläggningen är endast en bedömning av hur ett normalt närradiosystem med reklam skulle kunna se ut. Min bedömning är att några fastställda regler enligt ovan ej kommer att behövas. En rimlig fördelning mellan reklam- och programinslag kommer exempelvis att utkristalliseras automatiskt om reklam i närradion tillåts. Utvecklingen mot en fri lokalradio skulle därvid kunna ta fart. De lokala sändarna finns redan, med olika frekvenser. Att, som , endast tillåta föreningar att sända är en begränsning av yttrandefriheten. Utbyggnaden av sändare bör fortgå och även företag skall kunna sända radioprogram. Det enda som behöver göras från myndighetshåll är att dela ut frekvenser och certifikat. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att tillåta reklam i närradion, 2. att begär att regeringen framlägger förslag om en fri lokalradio. 1987/88 Kr244
mot · GB02Kr245 · 1988-01-25 00:00:00 — av och () om regional TV Den sista vita fläcken på den regionala TV-kartan suddades ut . Det nya programmet ABC-nytt skulle kunna ses av alla tittare i och län, från i norr till i söder, från kusten i öster till i väster (ABC-nytts chef i UNT ). Men redan från början höjdes oroliga röster. län fick inte någon redaktion utan fick nöja sig med en reporter stationerad i . ABC:s bevakning har som en följd därav kommit att koncentreras till händelser i och dess omedelbara närhet. Det problemet får lösas inom . ABC:s budget omfattade 1987 9 milj. kr. för personal, drift och programkostnader, och den summan räcker knappast till allt som redaktionen föresatt sig. ABC är tredje största nyhetsprogram och täcker, enligt vad som sägs, ett område med 1,8 miljoner invånare. I verkligheten kan programmet inte tas in i hela sändningsområdet. Omkring 20000 personer i , och , dvs. i områdets västra och norra delar, har större eller mindre mottagningsproblem. De nu befintliga sändarna når helt enkelt inte fram. Konsekvensen är, förutom att ett stort antal personer inte kan se sina regionala TV-nyheter, att länsmyndigheterna och andra har svårt att nå fram med vital information, t. ex. vid katastroftillbud. i län har också hos och hemställt om att slavsändare byggs. Liknande problem när det gäller lokalradion har kunnat lösas, och det är angeläget att så sker också för TV. Möjligheten att se ABC:s sändningar i en ort som är begränsad till de hushåll (30 stycken) som har kabel-TV. Någon möjlighet att inom överskådlig framtid lösa problemet genom ytterligare utbyggnad av kabelnätet finns knappast. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vissa länsinvånares svårigheter att se ABC-nytt. () Per () 1 1987/88.
mot · GB02Kr246 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr246 av och () om möjligheten för synskadade att följa vissa TVprogram verksamhet har stor betydelse för alla människor. Radions och TV-ns sändningar når hela vårt land och hela vårt folk. Båda medierna har mycket stor genomslagskraft. De spelar en viktig roll i nyhetsförmedling och i opinionsbildning. De ger utbildning och förmedlar underhållning. Synskadade är flitiga radiolyssnare och TV-tittare. Särskilt radion har alltid spelat en stor roll, bl. a. genom att de synskadade som radiolyssnare inte är handikappade. Egentligen kan man med fog påstå att radio- och TV-sändningarna spelar ännu större roll för synskadade än för andra människor. De har svårare än andra människor att komma i väg till en bio, en teaterföreställning, en konsert, att besöka ett museum eller att gå på idrottstävlingar. Radio och TV kan därför förmedla en del som de synskadade inte kan få på andra vägar. Utländska programinslag i TV förses med svensk text. Synskadade vill också kunna ta del av den texten. En försöksverkamhet bör därför prövas för att undersöka vilken metod som är den bäst framkomliga för att skapa tillgång till texten. Likaså när det gäller t. ex. nyhetsprogram i TV eller intervjuer som sker på främmande språk och som textas i sändningen, borde det för synskadade kunna ske en dubbning av texten. Annars kan många synskadade inte tillgodogöra sig sådana program. Tekniken har kommit så långt att det borde inte innebära några större svårigheter att t. ex. lägga på en radioton eller ordna en särskild tillsats till TV-apparaten. Invändningar har tidigare gjorts mot att det skulle bli för dyrt med t. ex. skådespelarröst, men så fulländat eller kostsamt behöver det ej göras. Man skulle också kunna tänka sig en försöksverksamhet på t. ex. repriser. Men det finns också ett nytt hjälpmedel för direkt översättning av talad eller skriven text, som tagits fram av HTS, i . Det bygger på att tränade översättare arbetar med en kombination av en stenografimaskin, en datoriserad ordbank och en persondator. Denna teknik lär ge möjlighet att t. ex. simultant översätta och skriva ut dialoger och texter i TV-programmen. Det skall också vara möjligt att få texten uppläst genom datorstyrt, artificiellt tal som kan sändas ut via radionätet på särskild frekvens. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en försöksverksamhet med direkt översättning av skriven text till tal i vissa TV-program på främmande språk. () () 1987/88 Kr246 1* 1987188.3 sami.
mot · GB02Kr247 · 1988-01-22 00:00:00 — 1987/88 :Kr247 om textning till svenska av TV-program för I Kanal sänds en gång ett Aktuellt-program på tre invandrarspråk: serbokroatiska, grekiska och turkiska. Varje program omfattar och innehåller nyheter från olika länder, från hemlandet och . Alla inslag på andra språk översätts till resp. hemspråk, men översättning till svenska förekommer inte. I det efterföljande långa magasinsprogrammet Mosaik, som omfattar samma språkgrupper, är däremot alla utlandsinslag översatta till svenska. Det har således blivit en förbättring med fler översatta program. Det är ändå beklagligt att man inte tagit steget fullt ut och översätter alla program. Denna utmärkta möjlighet till kunskap dels om invandrarnas ursprungsländer, dels i invandrarspråk bör göras tillgänglig. Främst är det angeläget att invandrarfamiljerna har möjlighet att följa programmen på båda språken, då t. ex. barn i många familjer förstår svenska bättre än hemspråket. För svenskar med släkt- och arbetsrelationer till invandrare är det också värdefullt att bättre kunna följa utvecklingen i dessa länder. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översättning till svenska av TV:s aktualitetsprogram för invandrare.
mot · GB02Kr248 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88: Kr 248 av och (m) om textning av TV-program Textning av TV-aktuellt samt textning av andra programinslag har under en följd av år varit föremål för motioner från oss. Hundratusentals hörselskadade får genom textning möjlighet att ta del av TV:s programutbud. Från ansvarigt håll på har framhållits svårigheten att texta aktuella program, kostnadsaspekten samt det störande inslag som textning ansågs kunna utgöra för hörande tittare. Med den nya teknik som befinner sig under utveckling blir det möjligt att direkttexta program. Tekniken är holländsk och benämns Velotype. Enligt uppgift planerar textning av något av nyhetsprogrammen . Det är av största vikt att denna planering kan fullföljas. De hörselskadade har fått stå tillbaka beträffande utnyttjande av de resurser som ställts till TV:s förfogande. I tider av bristande resurser är det vår uppfattning att service till de hörande bör kunna inskränkas till förmån för de hörselskadade. Nog skulle vi hörande kunna avstå från något av de programutbud som erbjuds oss av TV! Intill avtalsperiodens slut planeras en utökning av tiden för textning från sju . Det är vår uppfattning att denna utökning bör genomföras . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om textning av TV-program, utnyttjande av Velotype-teknik samt utökning av textningstiden från sju .
mot · GB02Kr249 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr249 av och (m) om en svensk språkspalt i TV I har vi vid åtskilliga tillfällen framhållit vikten av goda kunskaper i svenska språket. Språket är den främsta kommunikationsvägen människor emellan. Genom goda kunskaper i svenska öppnas också portarna till en berikande läsning av svensk litteratur av hög kvalitet. Ansvaret för undervisningen i svenska språket åvilar självklart i första hand skolan. Efter genomgången skoltid erfordras emellertid fortbildning även för den enskilda människan. Några av våra tidningar har gjort utrymme åt språkspalter som förhoppningsvis läses av många. Även Riksradio har i sitt programblad inlemmat språkprogram, t. ex. språkligheter. Det medium som når de flesta människor torde vara TV. Naturligt och önskvärt vore därför att även detta medium erbjöd någon form av språkprogram. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av språkspalt i TV.
mot · GB02Kr250 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr250 av och () om finska TV-program i Det är ett starkt och ofta uttalat önskemål från den finskspråkiga minoriteten i att få möjligheter att se TV-program från den finska televisionen. Enligt uttalanden från sakkunnigt håll så är det förenat med små resursinsatser att genom uppförande av relästation på ostkusten göra det möjligt för finskspråkiga som bor i östra att se TV-program från . Det är av olika skäl angeläget att åtgärder vidtas för att göra detta möjligt. I och delar av liksom i stora delar av , bl. a. , finns möjlighet att se TV-program från . Det skulle vara en värdefull insats om de ca 100000 finskspråkiga människor som bor i bl. a. och och övriga kunde beredas samma möjligheter som de finskspråkiga inom östra . Detta skulle vara till stor nytta och nöje även för övriga svenskar i området; många program har svensk text. Det skulle också enligt vår mening utöka jämlikheten, trivseln, anpassningen och inte minst ge ökade möjligheter till att bevara ett språk och kulturarv. Tanken på finska TV-program även i har diskuterats länge i de finska föreningar som är verksamma inom bl. a. skolan, kyrkan, hembygdsrörelsen, sport och fritidsorganisationer liksom i de politiska partierna. Samstämmigheten i uppfattningarna är stor. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökning av finska TV-program i .
mot · GB02Kr252 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr252 av () om barnkulturen En huvuduppgift för kulturpolitiken är att stimulera nya grupper att delta i och ta del av kulturverksamheten. Så sägs det i årets budgetproposition under avsnittet kulturverksamhet. har i sin kulturpolitiska motion uttalat att kulturlivet är starkt beroende av att många människor är villiga att göra insatser. För kulturlivet innebär folkrörelserna mycket stora möjligheter till kontakt mellan skilda delar av kulturlivet. Det är angeläget att detta arbete uppmuntras alldeles speciellt för barn och ungdom. Studieförbunden som har verksamhet på flertalet orter i landet är, som jag ser det, väl skickade att ta på sig den samordning som behövs och berika kulturlivet i närmiljö och vardag. För att kunna ta del av kulturen måste man känna den. Att i tidiga barnaår få förmånen att lära känna kulturen i sin egen kommun borde vara ett bra sätt att börja. Så resonerade man vid två studieförbund i kommun och planerade en Kulturskola tillsammans med kulturnämmnden. Syftet var att ge kommunens åttaåringar smakprov på kulturens olika områden för att senare i livet aktivt ta del i det kulturella livet. Aktiviteterna omfattade att lära sig hitta på , bekanta sig med instrument i , lyssna på musik, konserter, sjunga i kör, ta del av arbetet bakom en operettscen, möta författare, bekanta sig med konstnärer och deras verk m. m. ansåg sig dock ej kunna bevilja något bidrag. Det är påtagligt hur liten del av statsbudgeten som går till kulturen. Kulturens kompensation för åttiotalets inflation har varit mycket blygsam. Det är nu angeläget att få till stånd en ingående analys av kulturens ekonomiska villkor i vårt land. Denna analys bör ligga till grund för en formulering av långsiktiga handlingslinjer där barnkulturen får en framskjuten plats. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barnkulturens plats i den framtida kulturpolitiken.
mot · GB02Kr253 · 1988-01-22 00:00:00 — av () om i i är ett riksintresse som forskningsbibliotek och dokumentationscentral. Det har under sin 15-åriga existens efter hand åstadkommit mycket betydande faktasamlingar kring invandringen till . Genom regelbundet återkommande publikationer och tidskriften föreligger i institutets skriftserier en kontinuerlig redovisning av institutets verksamhet. Under en följd av år har i motionerats om höjda anslag till institutet från den nuvarande nivån om . - ett bidrag som inte motsvarar institutets insatser och möjligheter. Det årliga bidraget bör därför höjas till . Positiva uttalanden från kulturministern om institutets verksamhet har inte saknats men inga åtgärder har vidtagits för att ge institutet möjlighet att upprätthålla sin information, sitt arkiv och sina bibliotekstjänster på en för institutet rimlig nivå, som är av stor betydelse för invandrare och invandrarorganisationer. Medlemmarna gör arbetsmässigt och ekonomiskt betydande insatser för institutet. i stödfonden, , och av influtna medel används för stipendier åt invandrade kulturarbetare. Fjolårets stipendier gick till konstnärinnan från och den chilenska konstnären . har institutet utdelat förtjänst-, kultur- och forskarpris till förtjänta invandrare och svenskar. För institutet är det angeläget att kunna återbesätta tjänsten som informationssekreterare för informationsinsatserna till skolor, föreningar och enskilda. om invandringen till har 9 000 titlar, av vilka ca 1 000 är okatalogiserade, varför bibliotekarie behövs. Tidskrifter är en viktig del av institutets samlingar. Utåtriktad verksamhet finansieras med medlemsavgifter, donationer, intäkter av olika slag och frivilliga insatser utan ersättning. Stora delar av institutets verksamhet bedrivs av frivilliga utan krav på ekonomisk ersättning. Det är också beklagligt att institutets lokalfråga är olöst. Härvidlag har kommun efter riksdagsmotion i frågan i skrivelse till institutet sagt sig vara beredd medverka till att söka en lösning på institutets lokalproblem. En sådan möjlighet finns nu på en centralt belägen tomt i kanten av en högt belägen park nära det nuvarande institutet. I så fall skall där byggas en fastighet för institutet, och kommunen är beredd medverka, om finansieringsfrågan kan lösas. ten , själv invandrare, har lovat rita huset åt institutet, och finansieringen kan ske genom extern uthyrning. Tomten är mycket lämplig för ändamålet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar höja det årliga bidraget till från nuvarande . 1987/88 Kr253
mot · GB02Kr256 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88: Kr 256 av m. fl. (fp) om i i är unikt inte bara i utan i världen. Professor var chef för museet . Den amerikanske etnografen . R. Hayes skrev i An Informal History of Social Anthropology: En stor auktoritet på inom denna skola var baron (1877-1933). Utbildas som geolog, besökte han först , och till 1927 fortsatte han att göra fältresor till för att studera ursprunget och historien hos de rika kulturerna i området. var den ledande antropologen i sin tid i och gjorde museet i till en av de största institutionerna av detta slag i världen. efterträdare har fullföljt hans arbete, vilket lett till att i är mycket internationellt känt för sina ur vetenskaplig synpunkt mycket intressanta samlingar framför allt från . På museet finns dokumentation och föremål från indiankulturer som är helt försvunna. Det är ett kommunalt museum som genom tiderna fått ett etnografiskt material av världsklass. Samlingarna räknar drygt 100 000 föremål varav från , från och från . Övriga kommer från övriga delar av världen. Från finns ett omfattande arkeologiskt material, bl. a drygt 1200 textilier från förcolumbiansk tid. De mest kända är de s. k. Paracastextilierna från som är ca . De anses av specialister som de kvalitativt sett kanske förnämsta i världen och röner också intresse därefter. Dessa textilier är varken tillfredsställande utställda eller magasinerade. De totala samlingarna förvaras i sju olika magasin som är alldeles för små och av dålig standard. har gett museet ett anslag på för analys och vård av de ovan nämnda textilierna. Efter saneringen behövs ett nytt magasin för att på ett tillfredsställande sätt kunna förvara dessa dyrgripar. bör såväl som dess motsvarighet i betraktas som riksmuseum. De kompletterar varandra och utgör tillsammans ett riksintresse. Därför föreslår vi att får i uppdrag att se över möjligheterna att omvandla museet i från kommunalt museum till riksmuseum. har även andra museer av riksintresse, t. ex. som bör få högre statliga bidrag. Vi föreslår att museer får 15 grundbelopp utöver de som anges i regeringens budgetförslag. Mot denna bakgrund hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om i , 2. att till anslaget Bidrag till regionala museer (F49) anvisar ett belopp som motsvarar 15 grundbelopp utöver vad regeringen föreslagit. () () 1987/88 Kr256