mot · GB02Ub363 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub363 av m. fl. (m, fp, c) om fortbildningen av lärare i orienteringsämnen, m. m. Enligt bestämmelser om högskoleutbildning för lärare för högstadium omfattar utbildningen 120 poäng enligt något av följande tre alternativ: Alternativ Tjänstens ämnen Angränsande ämne A 40 + 40 + 40 B 40 + 40 + 20 20 C 60 + 40 + 20 En tjänst som lärare i orienteringsämnen pa högstadium omfattar såväl en ämnesgrupp om två ämnen som ett tredje ämne enligt religionskunskap och historia samhällskunskap och historia samhällskunskap och geografi historia och geografi biologi och kemi matematik och fysik matematik och kemi kemi och fysik matematik/fysik/geografi fysik/geografi/biologi * Ämnesgrupperna svenska och orienteringsämne samt geografi och biologi är ej medtagna. Enligt universitets- och högskoleämbetets utbildningsplan för utbildning av lärare för senare årskurser omfattar lärarnas ämnesstudier i vad gäller orienteringsämnen m. m. Av studierna i samhällsorienterande (so) ämnen och naturorienterande (no) ämnen skall minst 10 poäng ha ämnesövergripande karaktär. Den grundläggande utbildningen i so-ämnen (historia, religionskunskap, samhällskunskap, geografi) omfattar ca 95 poäng, varvid poängramen bör sättas så att inget ämne understiger 20 poäng. Därtill kommer en valfri ämnesfördjupning om sammanlagt 40 poäng i högst två ämnen. Den grundläggande utbildningen i no-ämnen (fysik, kemi, biologi, teknik) omfattar ca 95 poäng. Poängramen för fysik, kemi och teknik bör sättas så att inget ämne understiger 15 poäng och för biologi omfatta minst 20 poäng. I den grundläggande utbildningen skall även ingå studier i naturgeografi. Därtill kommer en valfri fördjupning om sammanlagt 40 poäng i högst två ämnen. I specialiseringen matematikno-ämnen ingår matematik omfattande ca 30 poäng samt en grundläggande utbildning i no-ämnen om ca 75 poäng. Poängramen för de ingående no-ämnena bör sättas så att inget ämne understiger 15 poäng. Därtill kommer en valfri ämnesfördjupning om ca 30 poäng, varav fördjupning i matematik bör omfatta högst 10 poäng. Vad kan detta nya utbildningsprogram innebära jämfört med tidigare utbildning av ämneslärare i orienteringsämnen för ? I mycket erinrar det om tidigare redovisat alternativ B inom ramen för ämnesstudier om 120 poäng, dvs. 40 + 40 + 20 + 20 poäng i fyra ämnen. Den nya utbildningen kan tänkas bli organiserad på ungefär följande sätt: a)* Religionskunskap 40 b)* Samhällskunskap 40 Historia 40 Geografi 40 Samhällskunskap 22 Religionskunskap 22 Geografi 22 Historia 22 Övergripande studier 11 Övergripande studier 11 * Halva antalet studerande i denna specialisering. Kemi 40 Biologi 40 Naturgeografi 10 Fysik 20 Teknik 15 Specialiseringen matematik och naturorienterande ämnen Matematik 40 Fysik 3540 Kemi 15 Biologi 15-20 Teknik 15 Inom arbetade enligt SCB:s lärarregister omkring 87 400 lärare exkl. lärare i maskinskrivning och hemspråk. Av dessa var 19 700 lågstadielärare, 19 200 mellanstadielärare, 10 900 speciallärare, ca 20 500 adjunkter/ämneslärare och 13 700 lärare i barnkunskap, bild, hemkunskap, idrott, musik eller slöjd. Vissa av de 20 500 adjunkter/ämneslärare som finns har för nävarande tjänst i sådana ämneskombinationer som helt eller till stor del har en motsvarighet i ämnesspecialiseringarna för lärare för senare årskurser i den nya utbildningen. Dit hör t. ex. adjunkter/ämneslärare i språk, i svenska och ett eller två främmande språk och lärare med utbildning/tjänst i tre no- eller so-ämnen (grupp 1). Andra adjunkter/ämneslärare har tjänst i ämneskombinationer som endast delvis har en motsvarighet i specialiseringarna för lärare för senare årskurser. Dit hör t. ex. lärare med utbildning/tjänst i endast två no- eller so-ämnen eller i matematik och fysik (grupp 2). Ytterligare andra har tjänst i ämneskombinationer som saknar motsvarighet i ämnesspecialiseringarna för lärare för senare årskurser. Ämnena i dessa lärares utbildning/tjänster har i den nya utbildningen fördelats på olika specialiseringar. Dit hör t. ex. lärare i biologi och geografi, svenska och ett so-ämne eller främmande språk och ett so-ämne (grupp 3). Allt större krav ställs på medborgarnas kunskaper och färdigheter. Goda ämneskunskaper hos lärarna är en av förutsättningarna för en hög kvalitet inom vårt skolsystem och därmed av största vikt för samhällets framtid. Det måste vara en väldig misshushållning att inte utnyttja lärarna för det de har utbildats för. Utbildningen har skett till stora kostnader för både samhället och de enskilda. Dessa resurser bör samhället utnyttja till fullo i stället för att sätta lärarna att undervisa i varandras ämnen eller på varandras stadier. Det är därför angeläget att det slås fast att ett system med två lärare, där var och en är behörig (40 eller 60 poäng) i olika orienteringsämnen inom ämnesgruppen, är en fullt acceptabel lösning av lärarfrågan. Självfallet skall därvid även ämnessamverkan förekomma. Det behöver alltså inte vara samma person som undervisar i alla naturorienterande/samhällsorienterande ämnen i en klass. Principen bör vara att de lärare som finns i undervisar i de ämnen som de har utbildning för. När fortbildning av olika slag anordnas inom skolväsendet är det viktigt att den i största möjliga utsträckning förläggs till tid då skolundervisning inte pågår. Det är inte rimligt att fortbildning trasar sönder den undervisning som eleverna har rätt till. Alltför många klasser drabbas av täta lärarbyten eller för många vikarier. bör få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för bättre organisatoriska former för lärares fortbildning. har stor erfarenhet av distansundervisning (bl. a. s. k. långdistansundervisning). Studierna kan påbörjas kontinuerligt. Kurserna omfattar litteratur med kommentarhäften, s. k. insändningstillfällen och en muntlig del . Det finns även andra former av distansundervisning. eller vid annan högskoleenhet bör få i uppdrag att utarbeta utbildningsmoduler om 20 poäng i resp. orienteringsämne att ställas till de lärares förfogande som fullt frivilligt önskar vidga sin behörighet. Mellan staten och Utbildningsradion (UR) finns ett nytt avtal. Där understryks att UR:s verksamhet förutsätter en nära samverkan med utbildningsmyndigheter och utbildningsanordnare. I sin anslagsframställning för /88 har UR framhållit fortbildningen av grundskollärare i anslutning till lärarutbildningsreformen som ett exempel på ett sådant samverkansområde. Det kan ju finnas en grupp högstadielärare som är intresserad av viss utbildning i mellanstadiemetodik, främst för årskurs 6. Det kan vara i engelska, svenska, matematik och orienteringsämnen. Eftersom behovet avser endast vissa lärare inom denna lärargrupp, bör fortbildningen i första hand tillhandahållas på ljudband och videokassett, så att de enskilda lärarna kan rekvirera ett individuellt utbildningsmaterial. Lämplig högskoleenhet med lärarutbildning bör få i uppdrag att själv eller i samarbete med UR utarbeta ett sådant utbildningsmaterial. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att i fråga om nuvarande lärare i orienteringsämnen på högstadium ett system med två lärare, där var och en är behörig i olika ämnen inom ämnesgruppen, är en fullt acceptabel lösning på lärarfrågan, 2. att hos regeringen begär att bör få i uppdrag att finna sådana organisatoriska former för lärares fortbildning att eleverna inte drabbas av täta lärarbyten eller inställd undervisning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om distansundervisning i form av korrespondensundervisning och avgiftsfritt studiematerial i orienteringsämne, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om visst utbildningsmaterial i mellanstadiemetodik. () ()