mot · GB02Jo834 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo834 av och (c) om miljöfrågor i är ett län med i grunden rika naturliga förutsättningar. Länet domineras av tung industriverksamhet. Massa- och pappersindustrin både i länet och i angränsande områden påverkar därför vattenkvaliteten i . Stålindustrins påverkan sker i första hand genom stoftutsläpp och vissa bullerproblem. Ett annat problem i länet är de höga halterna av kvicksilver och försurningen i vattendragen och i marken. Ett aktivt arbete pågår för att åtgärda en rad av de nämnda problemen. Projekt kalkning är ett sådant exempel. Ett annat är den miljöövervakning som skett i via mätningar. Det är viktigt att det pågående arbetet i länet kan fullföljas. Härvid är det av stor betydelse vilka resurser länsstyrelserna disponerar för sin tillsynsverksamhet. Vi förutsätter att länsstyrelserna kommer att få förstärkta resurser. När det gäller insatserna för att minska försurning och kvicksilver i sjöar och övriga vattendrag är det väsentligt att de nu pågående projekten med kalkning kan fortsätta på permanent basis, om de hittillsvarande positiva resultaten står sig när försöken avslutas. Miljöövervakning i och utmed Kartlägg farliga godstransporter genom länet Analyserna av länets skogsskador måste intensifieras Arbetet med radonfaran måste fortlöpande rapporteras till . När det gäller miljöövervakningen i har det under gjorts systematiska vattenprover i havsvattnet. har haft ansvaret för dessa provtagningar. har i en skrivelse till länsstyrelserna och kommunerna längs informerat om att fortsatta miljöundersökningar i har inställts på grund av finansieringsproblem. Avsikten med de oceanografiska undersökningarna är att belysa storskaliga och långsiktiga förändringar i de öppna havsområdena vad avser salthalt, temperatur, syre- och närsaltsförhållanden. undersöks även biologiska förhållanden och miljögiftsförekomst inom ramen för det nationella samarbetet och är en förutsättning för att skall uppfylla sina åtaganden. De resultat som framkommer från dessa undersökningar i utgör ett nödvändigt referensmaterial för den regionala miljökontrollen. måste ha kännedom om de storskaliga miljöförhållandena för att rätt kunna bedöma effekterna av utsläpp från olika miljöfarliga verksamheter. Kontrollen av tillståndet i havet är också en förutsättning för att de verkliga miljöproblemen skall kunna definieras och åtgärder sättas in för att motverka storskaliga miljöeffekter. I aktionsplanen mot havsföroreningar föreslås bl. a. mot denna bakgrund ett utökat program för övervakningen av miljötillståndet i havet. I aktionsplanen läggs vidare stor vikt vid det internationella samarbetet för att komma till rätta med miljöproblemen i haven. Möjligheterna för att förhandla med andra stater om åtgärder för att minska havsföroreningarna försvåras om inte de internationella överenskommelserna uppfylls. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att mätningarna i kan fortsätta. Därför måste medel ställas till förfogande. Utöver de mycket stora miljöproblem som kartlagts längs kusten är det känt att sjöar och vattendrag i är mycket hårt drabbade av försurning och förhöjda kvicksilverhalter i fisken. 1 000-talet sjöar i länet har konstaterats vara allvarligt påverkade, och av dessa är ett femtiotal helt svartlistade för fiske. naturvårdsenhet räknar med att ytterligare några hundra sjöar kan komma att bli svartlistade sedan provfiskning skett och analyser genomförts. Kvicksilver förekommer också i bottensediment i vattnet utanför cellulosaindustrierna. I t. ex. beräknas stora mängder kvicksilver finnas i bottenslammet. En sanering utanför Korsnäs-Marma visade sig innehålla kvicksilver. I Dellångeråns vattensystem nedströms gamla Forsså Bruk i har fisken visat sig innehålla mycket höga halter kvicksilver. Behovet av att sanera de fiberbankar som omfattar ca med högt kvicksilverinnehåll är mycket stort, men eftersom fabriken är nedlagd finns ingen att utkräva ansvar av. En sådan sanering skulle bli den första i sitt slag i strömmande vatten, och en statlig ekonomisk insats för att möjliggöra en snabb sanering är motiverad. i har anlagt ett antal observationsytor inom länet. Främst har det gällt att mäta skogens försämrade hälsotillstånd genom att mäta den förlorade barrmassan. har det i första hand handlat om gran. Man har i de studier som gjort i samarbete med kommunerna kommit fram till att av granbe stånden är skadade i bestånden i . Motsvarande siffra för är . Enligt länets expertis ökar skadorna år för år i . Man konstaterar att skadorna är större i höjdlägen samt i kustområdet efter Jungfrukusten. Det innebär också att i kärva klimat och magra marker är skadorna större. Viss koppling till lokal industri finner man också. Man räknar med att utvecklingen kommer att styras av klimatet, främst nederbördsmängden . Långsiktigt kommer skadorna troligen att styras av mängden surt nedfall. Man beräknar att det sura nedfallet är så stort att markförsurningen fortsätter på de magraste jordarna i länet. Det nuvarande arbetet i länet har i huvudsak inriktats mot de norra delarna av länet beroende på kommunernas möjligheter och intresse att delta. Det kan inte bara vara ett kommunalt intresse att skogsskadorna observeras och undersöks. Detta är en riksfråga, varför staten måste ta ett större ansvar. Det gäller nu att gå vidare med förfinade analyser. Studier av barr och kemiska analyser av försurningen måste vara nästa steg. För detta krävs statliga resurser. Tack vare forskningsinsatser vid byggforskningsinstitutet i har stora insatser gjorts för att lokalisera och mäta radonhalten i bostäder. Det är nödvändigt att institutet får de resurser som krävs för detta arbete. Årets ökning på detta område är glädjande men kan med hänsyn till faran inte anses tillräcklig. Högsta uppmätta radonvärde i inomhusluften är 18 /m3. har ett stort ansvar för att spåra bostäder med höga radonhalter. har återkommande problem med översvämningar vid höga flöden. har alltsedan vårfloden verkat för att få ett förbättrat programmaterial för flödesbestämningar i länet. För att kunna åstadkomma bättre prognoser och därmed ge förvarning och vidta lämpliga åtgärder inleddes /87 ett arbete för att förbättra kunskaperna om vattenflödet i länets älvar. Arbetet finansieras av och utförs huvudsakligen av . Programmet för hela studien omfattar . anser sig nu inte ha resurser för att kunna fullfölja det arbete som inleddes förra /88. Detta är djupt olyckligt. Att inte fullfölja ett så angeläget projekt som dessutom inletts är enligt vår uppfattning slöseri med resurser och innebär dessutom stor risk för att lika omfattande materiella och personliga skador skall behöva riskeras framöver som vid de senaste årens översvämningar. Om det med hjälp av bättre prognoser och till en kostnad under går att förebygga skador för kanske är nuvarande situation absurd. Delfinansiering av kommuner, försäkringsbolag m. fl. borde också sökas. Mot denna bakgrund bör tilldelas resurser så att ifrågavarande arbete kan fullföljas. Farligt gods genom länet genomförde 1977 en inventering av transport och lagring av hälso- och miljöfarliga varor i länet. Inventeringen är föråldrad. har ansvaret för landtransporter av farligt gods. Arbete pågår inom verket att ta fram statistik om flödet av farligt gods i landet. Det är angeläget att verket får möjlighet att göra en landsomfattande studie av hanteringen av farligt gods. Studien kan ligga till grund för ett fortsatt arbete på läns- och kommunnivå. Transporterna av farligt gods har sedan den förra inventeringen gjordes ökat markant i länet, vad gäller såväl antalet produkter som mängden. En ny kartläggning av farligt gods, såväl till lands som till sjöss, bör göras, inte bara i vårt län utan i hela landet. bör mot denna bakgrund få i uppdrag att genomföra en landsomfattande kartläggning av transporter av farligt gods. Tjernobylkatastrofen slog hårt i . För hela har kärnkraftsolyckan i Tjernobyl fått konsekvenser på en rad samhällsområden. Olika typer av åtgärder och forskningsinsatser vidtas inom ett flertal myndigheter och organisationer. Kunskapen om olyckans konsekvenser och behovet av olika åtgärder förändras . För att mildra konsekvenserna av det radioaktiva nedfallet i har en rad åtgärder vidtagits. Regeringen har beslutat att ersättning skall utgå för produkter från jordbruks-, trädgårds- och renskötselföretag som inte får saluföras på grund av för höga halter av radioaktiva ämnen. I fick man drastiskt kännedom om hur de centrala myndigheterna agerar och fungerar i en krissituation. Avsaknaden av initiativkraft och idérikedom har såväl vid Tjernobylkatastrofen som vid strömavbrottet i radioförbindelserna visat allvarliga brister i myndigheternas initiativförmåga. Tack vare att större initiativkraft funnits på regional och lokal nivå har dessa kriser kunnat hanteras. I finns fortfarande i viltet spår av radioaktiva ämnen. Rådjur skjuts fortfarande med över 10 . Skulle inte gränsvärdet höjts skulle stora delar av vissa regioner fortfarande vara svartlistade. En kartläggning bör göras av kvarvarande strålningseffekter i mat och kött. Med anledning av vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att miljöundersökningar i kan fortsätta, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att resurser tillskapas på naturvårdsenhet,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att programmet med flödesbestämningar i länets älvar kan fullföljas, [att hos regeringen begär att får i uppdrag att genomföra en kartläggning av transporter med farligt gods,2] 3. att hos regeringen begär att projekten med kalkning kan fortsätta i oförändrad skala, 4. att hos regeringen begär att fortsatt utvärdering görs i över vilka effekter Tjemobylkatastrofen fortfarande har för länet, 5. att hos regeringen begär att medel tillförs så att intensifierade analyser kan ske av skogsskadorna i , [att hos regeringen begär fortlöpande redovisning av arbetet med radon i bostäder.1] () (s) 1 1987/88: Bo309 2 1987/88:Fö524 1987/88 Jo834 Bilaga 1 'ftjar é 4rr /rsr**y - Sjöur fed alkalinitet*< 0,15 aocv/L EN. LST INVENTERING VINTERN 1964/85 Fo'»jmlmgigi»ni O Kommuncenir i/m S(Fi ToooqiAf'»** »Artini indelning -*» Ckonomnfca kiMini indelning Admini»l(j|ive indelningen 0(> 1974.01-01 Skala 1 :1 000 000 3 »0 :o 30 40 GENOMSNITTLIG BARRFÖRLUST PER TRÄD,GRAN.HOSTEN 1981 QBSYTQR I LÄN .KLASS 1NDELN I.N6-EML-SKS. LO , (mH r--r 09 12 DISTOIKTSPÄRM SKOGSSKADOR FLIK 1 Mot.