mot · GB02Fi715 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi715 om utförsäljning av guldreserv Sedelutgivningen i var begränsad genom sedlarnas förankring i guldvärdet. Den svenska kronan motsvarade en viss guldmängd och var skyldig att inlösa sedlar mot guld. måste därför alltid ha en betryggande guldkassa för att klara dessa förpliktelser. I många andra länder spelade guldet motsvarande roll. kriser blev det omöjligt att upprätthålla detta system när anspråken på guld ökade för betalningar till utlandet. Det upphävdes därför 1931. Sedelutgivningsrätten var däremot fortfarande knuten till den befintliga guldkassan ända . När behovet av sedlar ökade i takt med den ekonomiska utvecklingen ändrades kraven på guldtäckning. Regelsystemet ansågs skapa goda förutsättningar för att kunna upprätthålla ett stabilt penningvärde. är guldreserv en del i vår valutareserv, som skall kunna utjämna tillfälliga underskott i vår betalningsbalans med utlandet. 1 praktiken har de flesta länder en guldreserv som över huvud taget inte rörs. Ett undantag utgör den politiska demonstration mot dollarn som accepterad världsvaluta, som general de satte i verket när begärde att få sina dollartillgångar växlade mot guld . Inlösen skedde till ett orealistiskt lågt guldpris. Åtgärden fick till följd att inlösen av dollar mot guld upphörde . Alternativet till ett guldinnehav är innehav av räntebärande utländska statspapper, vilka i motsats till guldet ger löpande avkastning men inte ger den värdesäkring som guldet normalt givit. Guldreserverna i världen uppgår till ca . Den löpande brytningen i är ca 0,65 milj. kilo/år. Guldpriset var som högst 1979, ca /kg men har sedan sjunkit till ca /kg. Den svenska guldreserven, som i balansräkning är upptagen till har ett marknadsvärde vid ett guldpris på /kg. framtill nu har guldreservens värde i stort sett följt inflationen. steg guldpriset kraftigt sannolikt under påverkan av 1973 till början av 1988 har guldpriset Mot. fluktuerat enligt nedanstående figur. 1980 1982 1984 1986 1988 Priset har varit i stort sett medan inflationen mätt med konsumentprisindex varit . En utförsäljning av den svenska guldreserven 1980 och en placering av likviderna i räntebärande utländska statspapper skulle vid en avkastningsnivå på och återplacering av avkastningen i nya statspapper ha ökat den svenska valutareserven med ca . Man kan ju också hävda att det inflationsskydd för guldreserverna som ligger i att guldvärdet långsiktigt stigit i takt med de allmänna prisstegringarna är av hypotetiskt intresse så länge centralbankerna har uppfattningen att guldreserverna aldrig skall röras. Det finns starka skäl att inte längre betrakta guldet som en bättre tillgång i ett lands valutareserv än andra placeringar. En successiv utförsäljning på den öppna marknaden ter sig då naturlig. Att börja denna utförsäljning nu skulle dessutom kunna vara en betydligt kraftigare signal mot apartheidpolitik än den handelsbojkott, som inlett och som sannolikt inte har någon som helst betydelse i kampen mot apartheid och som riskerar att drabba de anställda i svenska företag i och de anställda i företag i som traditionellt har exporterat till . Ett beslut om försäljning av guldreserv är däremot en åtgärd som indirekt drabbar en viktig del av ekonomiska liv. Guldexporten från ger exportintäkter på nära . Den svenska guldreserven uppgår till nära en tredjedel av den exporterade kvantiteten. En försäljning kan ge en marknadspåverkan som kan bli besvärande för . Det finns alltså två var för sig starka skäl att nu utförsälja den svenska guldreserven. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger riksbanksfullmäktige till känna att en utförsäljning av den svenska guldreserven bör ske. 1987/88 F1715