mot · GB02N38 · 1988-03-22 00:00:00 — I propositionen föreslås vidare att 150 milj. kr. tillsätts till ett särskilt teknikupphandlingsstöd för eleffektiva och elersättande produkter, processer och system. Det totala medelsbehovet för en femårsperiod beräknas till 400 milj. kr. Enligt vår mening är förslagen i propositionen positiva, men otillräckliga för de insatser som krävs för att en förnyelse och omställning skall ske. Erfarenhetsmässigt är det också så att särskilda avgifter (skatter) som tas ut och inordnas i statsbudgeten tenderar att få karaktären av skatt och stödet till de ändamål de var avsedda för blir allt mindre. Enligt vår mening bör därför såsom vi tidigare föreslagit av en energins utvecklingsfond byggas upp, finansierad med en avgift på / kWh på all el. Intäkterna, som långsiktigt bedöms kunna uppgå till 2 miljarder, och till ca 2,4 miljarder, bör inte inordnas i statsbudgeten utan fondens verksamhet och finansiering administreras vid sidan av denna. Det bör i detta sammanhang sägas att minst motsvarande resurser skulle behöva avsättas för att finansiera antingen fortsatt utbyggnad eller förnyelse av storskaliga anläggningar om inte den förnyelse av energisystemet som främjas av att en energins utvecklingsfond kommer till stånd. Fondens huvuduppgifter bör vara att genom villkorliga lån och bidrag Mot. stödja investeringar som syftar till energihushållning och effektivare energi- N38 användning och alternativ energiproduktion såsom t. ex. solenergianläggningar, små vind- och vattenkraftverk, eldningsanläggningar för biobränslen, anläggningar för kraftvärmeproduktion m. m. baserade på inhemska bränslen m. m. Fonden bör även innefatta de uppgifter som energiteknikfonden och teknikupphandlingsstödet föreslås få i propositionen. Detta innebär att den kan ge stöd till projekt, vars ändamål är att utveckla eller förbereda introduktion av ny teknik inom energiområdet. Vidare bör fonden kunna ge stöd till teknikupphandling av eleffektiva och elersättande produkter, processer och system inom hela elanvändningsområdet och miljöskyddsteknik. Möjligheter att ge stöd till projekt som nyttjar redan kommersiell teknik bör också finnas. Bidragsnivån beräknas variera från 15 . Fonden bör även kunna komplettera det befintliga stödet till energiforskningen. Fondens verksamhet bör samordnas av statens energiverk. I det praktiska arbetet för verksamheten bör utnyttjas olika sektorsorgan samt regionala och lokala myndigheter inom skilda stödberättigade områden, t. ex. länsbostadsnämnden, kommunernas förmedlingsorgan och utvecklingfonderna. Det är av avgörande betydelse att fondens verksamhet präglas av en positiv vilja att ta till vara alternativens möjligheter och ett obyråkratiskt och flexibelt handlingssätt. XI:7 Avdragsrätt vid energisparande Investeringar i effektivare energianvändning har ofta fått stå tillbaka för betydligt mindre lönsamma investeringar i produktionsanläggningar. Skälet är främst de bristande möjligheterna till finansiering av energisparinvesteringar, vilka främst drabbar småhusägare och bostadsrättsinnehavare. Från har vi vid upprepade tillfällen krävt att en sådan avdragsmöjlighet skall införas. Enligt vår mening bör energihushållande investeringar vara avdragsgilla. Avdragsrätten bör omfatta tilläggsisolering, effektivare energianvändning och investeringar för nyttjande av inhemsk energi. Ett införande av avdragsrätt för nettoinvesteringen dvs. den del som ej täcks av bidrag ger småhusägarna och bostadsrättsinnehavarna samma förutsättningar som företagen. Dessa får alltid göra avskrivningar på sina investeringar förutsatt att dessa inte täcks av bidrag eller villkorslån som återbetalas. Avdragsrätten medverkar till att investeringar som är lönsamma ur samhällsekonomisk synpunkt även blir privatekonomiskt fördelaktiga för den enskilde individen och är därför en verksam stimulans för att förnyelsen av energisystemet skall kunna genomföras. XI :8 Utnyttja tillgänglig för energiproduktion som inte behövs för produktion av livsmedel bör utnyttjas för odling av energiskog och energigrödor som bl. a. råvara för en inhemsk produktion av alternativa drivmedel, biobränslen m. m. En ökad andel odling för energiändamål kan även ur försörjningsbe- Mot. redskap vara av betydelse eftersom åkermarken då kan bevaras för en N38 framtida produktion av livsmedel, vilket i krislägen är av stor betydelse. Detta bör ges regeringen till känna. XI:9 Fullskaleanläggning för produktion av etanol Ett första angeläget steg i introduktionen av etanol är uppförande av en fullskaleanläggning. Vi föreslår att etanol producerad på inhemska råvaror medges skattefrihet. XII: 1 Inledning Enligt vår mening måste som ovan understrukits det energipolitiska handlandet ha en klar målinriktning och utgå från en bestämd energibalans dvs. en bedömning av vad som bör vara möjligt att nå om det åtgärdsprogram vi förordar genomförs. Enligt vår mening måste energipolitiken inriktas mot en slutlig energianvändning på ca , varav ca el. Det måste dock även framhållas att ingen med säkerhet kan avgöra hur den framtida energibalansen kan se ut på ett decenniums sikt. Varje energisystem kräver långsiktighet i investeringarna och de beslut som fattas nu bestämmer hur energisystemet är uppbyggt om . Ovan har redovisats en översiktlig balans för el, bränslen och drivmedel . Fördelningen bedöms då vara för el , bränslen och drivmedel (slutlig användning). långsiktiga målsättning är att nå en slutlig energianvändning på omkring . finns fortfarande en andel importerade bränslen m. m. kvar som innebär att den totala slutliga energianvändningen kan bedömas vara mellan 321 och . 1986 var den slutliga energianvändningen ca . Elproduktion och elanvändning är 2000 - småskalig kraftvärme Vindkraft 28-32 (Kapacitet ) Slutlig energianvändning omkring är 2000 med kärnkraften avvecklad en- Mot. Ovanstående energibalanser redovisar således en bedömning av vad som är rimligt att nå förutsatt att de förslag till förnyelse och omställning av energisystemet vi förordar genomförs. XIII Vissa frågor med anledning av propositionen Mot 1987/88 XIII: 1 Studsvik I propositionen behandlas även verksamheten vid Studsvik. Från sida har vi i tidigare motioner (se t. ex. 1985/86:N447) uttalat vår tveksamhet över att med skattemedel finansiera de kostnader Studsvik har för sin kärntekniska verksamhet. Dessa bör enligt vår mening finansieras av kärnkraftsindustrin. I propositionen ansluter föredraganden till vår mening att kärnkraftsindustrin skall finansiera viss del av verksamheten vid Studsvik. Det är dock otillfredsställande att regeringen inte nu lägger ett konkret förslag utan endast aviserar ett förslag. Vi avser att återkomma i samband med detta. I propositionen tas även verksamhet upp. Vi har i en särskild motion redovisat vår principiella syn på roll och verksamhet i anledning av proposition 1987/88:87 om ny ekonomisk styrning av . Det är i och för sig anmärkningsvärt att verksamhet behandlas separat i två propositioner som läggs på bord . Detta underlättar inte möjligheterna för en korrekt riksdagsbehandling. Sammanfattningsvis innebar vårt förslag att uppdelas, dels i ett nationellt bolag benämnt och innefattande de myndighetsfunktioner har, stamlinjenätet och kärnkraftsdelen, dels i fem självständiga regionala bolag som övertar all övrig verksamhet inom sitt område. De regionala bolagen skall vara helt självständiga bolag. De kan då fylla en viktig funktion för den regionala utvecklingen som förutsättningar skapas för en mer sund konkurrens mellan de regionala bolagen och övriga privata energiproducenter. Ett särskilt bolag för forskning och utveckling bör också bildas. I propositionen föreslås inga förändringar i nuvarande organisation. skall däremot få en friare ställning gentemot statsmakterna och skall enbart godkänna investeringsplaner och ej anvisa medel för investeringar över statsbudgeten. Konkret innebär detta för kommande budgetår att anslaget C 11 verk: Kraftstationer utgår. Därmed lyfts en finansieringspost på mer än 3,5 miljarder ur budgeten. Detta innebär ingen rejäl förändring av budgeten eftersom anslag till till fullo förräntas och återbetalas. Vi avser att återkomma till de budgetmässiga effekterna i annat sammanhang. Det är mycket anmärkningsvärt att dylika förslag inte redovisas antingen i statsbudgeten eller i kompletteringspropositionen då förslagens förändringar av denna typ helt förändrar förutsättningarna för bedömningen av Enligt vår mening bör investeringsvolym med vår 56 energipolitik kunna minska med 500 milj. kr., vilket tillgodoräknas vårt Mot. Med det system som föreslås har inga möjlig- N38 heter att påverka denna volym. Vår förnyelseplan innebär ett minskat investeringsbehov och ger därför utrymme för att öka inleveranser. Vissa övriga anslagsfrågor med anledning av propositionen tar vi upp i en särskild motion. XIV Sammanfattning Mot 1987/88 strategi att och kraftfullt påbörja förnyelsen av vårt N38 energisystem ger vissa merkostnader i det korta perspektivet, men väsentligt lägre kostnader och framför allt en realistisk möjlighet att klara de energikriser som oundvikligen kommer att drabba det högenergisamhälle som kärnkraftsförespråkarna pläderar för. alternativ bygger också på ett optimalt utnyttjande av tillgänglig teknik för att effektivisera vår energianvändning i både produktion och användning av energi. Det är inte ett slitsamt sparande och gnetande som utgör grunden för vår låga energianvändning utan modern teknik som främjar både lägre energianvändning och ger bättre miljö. förslag till förnyelse av vårt energisystem ger - Totalt lägre kostnad sett över . - En mycket bättre beredskap att klara kärnkraftskatastrofer och oljekriser. - Mindre beroende av importerad energi. - En väsentligt bättre miljö. - klart lägre energipriser för den enskilde energikonsumenten. XV Hemställan Mot 1987/88 Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs ^38 A. att med avslag på proposition 1987/88:90 i motsvarande delar - godkänner utgångspunkterna för förnyelsen av energisystemet och riktlinjerna för kärnkraftsavvecklingen samt begär att regeringen återkommer med förslag i enlighet med vad som anförs i förnyelseplanen och det åtgärdsprogram för omställning av energisystemet som redovisas i motionen, B. därest yrkande A ej vinner bifall, 1. att - med avslag på proposition 1987/88:90 i motsvarande delar godkänner utgångspunkterna för energisystemets omställning i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om energipolitikens inriktning, 3. att hos regeringen begär förslag om ett program för effektivare energianvändning, utnyttjande av inhemsk miljövänlig energi, avveckling av kärnkraften och ett minskat oljeberoende i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att - med avslag på proposition 1987/88:90 i denna del - godkänner de i motionen redovisade riktlinjerna för kärnkraftens avveckling samt hos regeringen begär förslag i särskild lag om att kärnkraftens avveckling skall inledas med att reaktorerna samt tas ur drift i enlighet med vad som anförs i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjerna för energibeskattningen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att utnyttja ekonomiska stimulansoch styråtgärder framför tvingande lagstiftning, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hushållning och effektivare energianvändning, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna till energibesparande åtgärder inom industrin, transportområdet och bostäder m. m., 9. att hos regeringen begär förslag till ett långsiktigt åtgärdsprogram för att minska andelen elvärme i enlighet med de riktlinjer som anförts i motionen, 10. att hos regeringen begär förslag om förbud om installation av direktverkande el i nyproducerade bostäder och lokaler i enlighet med vad som anförts i motionen, 11. att hos regeringen begär förslag om återinförande av stöd till energirådgivning på nivå i enlighet med vad som anförts i motionen, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av energitillförseln och utnyttjande av inhemsk förnybar och miljövänlig energi. 13. att beslutar att befrielse från energiskatt vid egen- Mot. användning av el från små vind- och vattenkraftverk skall utgå för N38 500 000 kWh, producerade i kraftverk med en effekt under 1 500 kW i enlighet med vad som anförts i motionen, 14. att beslutar att stöd till solvärmeanläggningar av godkänd kvalitet skall ges enligt vad som anförts i motionen, dels som räntebidrag vid nybyggnad och ombyggnad av flerbostadshus på samma grunder som tillämpas för övriga delar av byggnaden, dels i övriga fall som ett 50-procentigt investeringsbidrag t. o. m. 1990 och därefter en successiv avtrappning så att bidraget i princip upphör 1994, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av importerade ändliga energikällor och utnyttjande av kärnkraft, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en effektiv elproduktion och att beslutar om en lika beskattning av bränsle för el- och värmeproduktion i enlighet med vad som anförts i motionen, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sambanden mellan energisystemets utformning, elproduktionskostnad, prisutvecklingen för el och prissättningssystemet för el, 18. att hos regeringen begär förslag om garantipris och mottagningsskyldighet för elström producerad i kraftvärmeverk/mottrycksanläggningar och små vind- och vattenkraftverk i enlighet med vad som anförts i motionen, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om energimarknadens struktur, 20. att hos regeringen begär förslag om en energins utvecklingsfond i enlighet med de riktlinjer som redovisats i motionen, 21. att beslutar att från ta ut en avgift med /kWh el för förnyelse av energisystemet i enlighet med vad som anförts i motionen, 22. att beslutar att drivmedelsetanol, producerad på inhemsk råvara, skall vara skattefri, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppförande av en fullskaleanläggning för produktion av drivmedelsetanol baserad på inhemsk råvara, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utnyttjande av tillgänglig för energiproduktion, 25. att hos regeringen begär förslag om avdragsrätt för Mot. småhusägare och bostadsrättsinnehavare vid energiinvesteringar i en- N38 lighet med vad som anförts i motionen. () (c) () () () () ()