ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub244 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub244 av m. fl. om villkoren för godkännande av fristående skolor Enligt 9 kap. 1 § skollagen får vanlig skolplikt fullgöras i en fristående skola, om skolan är godkänd för ändamålet. Godkännande skall meddelas om skolans utbildning ger kunskaper och färdigheter som förmedlar och skolan även i övrigt väsentligen svarar mot allmänna mål. 1 mål och riktlinjer i läroplanen för (Lgr 80) anges att undervisningen ska baseras på grundläggande värderingar om tolerans, likaberättigande mellan människor och jämställdhet. godkände regeringen skola i för fullgörande av skolplikten. Efter en undersökning hade man inte funnit någon grund för att inte godkänna skolan. Utgångspunkten vid prövning av ärende om godkännande av fristående skolor för skolpliktens fullgörande är hur verksamheten faktiskt bedrivs vid skolan, inte vilka åsikter den organisation eller de enskilda personer har som står bakom skolan. Den uppfattningen kommer i praktiken att betyda att skolor kan godkännas för allmän skolplikt, trots att deras huvudmän företräder åsikter som står direkt i strid med läroplanen. Om en organisation eller kyrka startar en egen skola, torde det vara i syfte att ge eleverna den livsåskådning som man själv har. Varför skulle man annars starta en verksamhet i egen regi? Det vore mycket märkligt om t. ex. Livets Ord i sin egen skolundervisning skulle föra fram andra åsikter och en annan livsåskådning än de annars företräder. Det kan därför inte vara rimligt att svenska myndigheter exakt ska kunna bevisa att undervisningen går till på ett sätt som strider mot läroplanens grundläggande värderingar. Man bör istället granska huvudmannens syfte med sin verksamhet och därmed också huvudmannens grundläggande värderingar. Det är i vår demokrati inte förbjudet att ha antidemokratiska åsikter. Men varför ska det demokratiska samhället ge tillstånd till organisationer som företräder antidemokratiska värderingar att bedriva skolundervisning som ger allmän skolplikt? Om en klart nazistisk organisation vili starta en skola, skulle den då få tillstånd till det, om myndigheterna inte bevisligen konkret kan visa att nazistiska värderingar används i undervisningen? Så som reglerna är torde det bli följden. När det gäller Livets Ord så propagerar de för att föräldrar ska aga sina I en lärarhandledning, rötter, ger man exempel på hur barnen ska lära sig hur de kan låta bli att ta emot t. ex. förkylning, vattkoppor och cancer. Orsaken till dessa och andra sjukdomar är Satans verk och om barnen öppnar sitt hjärta för , så är det alltså deras eget fel om de blir sjuka. Det finns många andra exempel på åsikter som står helt i strid med var läroplanen ska förmedla. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid bedömningen om en skola ska ha rätt att ge allmän skolplikt så ska huvudmannens syften med skolan också ligga till grund för prövningen. () () 1987/88 Ub244
mot · GB02Ub248 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub248 av m. fl. om prioritering av 16-17-åringar vid intagning till vårdlinje, social servicelinje och tandsköterskeutbildning har en prioritering av 16-17-åringar skett till samtliga grundskoleanknutna gymnasieutbildningar, detta för att så många elever som möjligt från skulle beredas plats på gymnasieskolan. Denna prioritering har lett till att många sökande i åldersgrupperna inte antagits till vissa utbildningar inom gymnasieskolan trots värdefull arbetslivserfarenhet. Inom vård- och äldreomsorgen har det fått den konsekvensen att det till dessa yrken utexamineras personer som är mycket unga. har de inte ens fyllt . Att arbeta inom vård och äldreomsorgen ställer stora krav på personalen. Att ställas inför livsavgörande ställningstaganden kan vara svårt för personal som saknar livserfarenhet. Utbildningsmässigt skulle också kvaliteten på utbildning väsentligt öka och stora fördelar skulle vinnas med att låta yngre och äldre elever tillsammans skaffa kunskap inom detta område. Då antalet 16-åringar minskar med ca 1 200 och ingen minskning av direktramens antal intagningsplatser för /89 föreslås bör enligt vår mening den prioritering av 16-17-åringar som finns avvecklas inom vårdlinjen, sociala servicelinjen samt tandsköterskeutbildningen. Denna förändring skulle förbättra rekryteringen, inte minst kvalitetsmässigt, till dessa utbildningar samt också ge äldre elever i framför allt glesbygd möjlighet att i ökad utrsträckning kunna studera närmare hemorten. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att prioriteringen av 16-17-åringar vid intagningen till vårdlinjen, sociala servicelinjen samt tandsköterskeutbildningen avvecklas. Bo Finnkvist (s) () () ()
mot · GB02Ub250 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub250 av () om otryggheten i skolan Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So620 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående otryggheten i skolan. 1 1987/88.
mot · GB02Ub252 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub252 av och () om trafikutbildningen i skolan Trafiksäkerheten är en angelägenhet som rör oss alla. har flera viktiga steg tagits för att förbättra olika trafikantgruppers säkerhet. Resultaten har heller inte låtit vänta på sig. En viktig trafikantgrupp som ännu inte fått ta del av denna förbättring är barn och ungdomar. Detta trots att denna grupp tillhör de absolut mest utsatta bland de oskyddade trafikanterna. rapporteras stigande olyckstoppar, särskilt i samband med skolstarten. Inte minst av denna anledning har skolan ett särskilt ansvar för barnens och ungdomarnas trafikfostran. Skolans roll i trafikutbildningen understryks också i lgr 80. Varje rektorsområde ansvarar för att planera in någon form av trafikundervisning. Men det faktum att trafiken inte är något egentligt skolämne medför tyvärr stora skillnader i undervisningen mellan olika rektorsområden och till och med mellan olika skolor. För att motverka detta krävs att SÖ vidtar åtgärder som tydligare markerar skolans ansvar för barnens och ungdomarnas trafikutbildning. En trafikutbildning inom skolans ram bör syfta till att fortlöpande ge eleverna ökade kunskaper och färdigheter. I princip bör utbildningen leda fram till kunskaper motsvarande ett mopedkörkort vid högstadiets slut. Med hänvisning till vad som sagts i motionen hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkretisering av målen för trafikantutbildningen i skolan, 2. att hos regeringen begär att SÖ får i uppdrag att verka för att varje elev, oberoende av rektorsområde, får ta del av en kontinuerlig trafiksäkerhetsundervisning som syftar till att öka elevens förmåga att klara sig i trafiken.
mot · GB02Ub254 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub254 av m. fl. (c, s, m, fp, vpk) om kvinnosynen i läromedel I mångå decennier har det varit känt: är halv! Våra läroböcker för och gymnasium befolkas av män och manliga bedrifter. Mannen är alltings mått. Ett par exempel: I speglingar, en vida spridd litteraturantologi, har läromedelsmakarna tilldelat de kvinnliga författarna 22 sidor av totalt 400. representeras av en kvinnig författare (1) - två dikter av . Varken , , , , , , , , eller skymtar. Den som inte nämns upphör att existera. Ur folkens historia (1983) som omfattar tiden och framåt, ges fyra kvinnor namn: soldathustrun , arbetarhustrun , från och drottningen . var trogen och spann. . . Läromedel i religionshistoria underlåter att klargöra patriarkatets flertusenåriga mekanismer - de som vidmakthåller rådande mönster och människosyn. Vårt land ligger internationellt väl framme vad gäller kvinnoforskning - en resurs att tillvarata. Vi anser att en vetenskaplig analys av och gymnasieskolans läromedel i litteraturhistoria, historia och religionshistoria bör komma tillstånd. Detta för att utröna - På vilket sätt kvinnor presenteras - hur stort utrymme ägnats kvinnors insatser - vad läromedelsförfattarna ansett vara av vikt att förmedla - vad som saknas - hur stort utrymme som givits samhällets ideologiska struktur - i vilken utsträckning religionernas kvinnosyn uppmärksammats På grundval av en sådan analys är det sedan möjligt att utarbeta en handling där litteraturanvisningar ges och ett basfaktamaterial sammanställs att brukas som hjälp för läromedelsförfattare och producenter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnor i läromedel. 1987/88 Ub254 () () (vpk) () ()
mot · GB02Ub256 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub256 av m. fl. (s) om samlevnadsundervisning i skolan I dagens samhälle med tendenser till ökat våld, mobbning och invandrarhat spelar skolans samlevnadsundervisning en allt större roll. Behovet av information och kunskaper kring sjukdomen AIDS, prostitution, könsroller är stort. I arbetet att nå attitydförändringar, att motverka fördomar och den mytbildning om sex och samlevnad som saluförs i kommersiella skrifter och videofilmer, har skolans undervisning den största möjlighet att nå barn och ungdomar. Skolans uppgift är vidare att fostra eleverna att förstå sig själva och andra, att bearbeta livsfrågorna, att själva forma en åsikt för att kunna göra ett personligt ställningstagande. Samhället sätter allt större tillit till skolans roll i arbetet att ge eleverna en ökad förståelse för andra människor, tolerans mot dem som är annorlunda och omsorg om de svaga. Den svenska skolan är bra på att förmedla kunskaper och färdigheter i olika ämnen - däremot når den inte samma nivå då det gäller att lära eleverna hur människor fungerar tillsammans. Samlevnadsundervisningen skall ge ett helhetsperspektiv, därför krävs samverkan mellan olika ämnesområden. Frågor kring relationer, känslor och etiska aspekter bör ingå i alla ämnen. Utskottet har i betänkande 1986/87:14 fastslagit av samlevnadsundervisningen inte får eftersättas i någon skolform och framhåller länsskolnämndens tillsynsansvar. Länsskolnämndernas uppgifter, att genom tillsyn förmedla och stimulera till en förbättring av samlevnadsundervisningen, måste intensifieras. För gymnasieskolan kvarstår dock problemet eftersom undervisningen inte är obligatorisk. Det nu av ÖGY föreslagna projektarbetet är inte tillräckligt eftersom många andra ämnen också pockar på att ingå i ett sådant arbete. Bristen på anknytning till den reguljära undervisningen gör att ansvaret för att eleverna ska få del av samlevnadsundervisning inte åvilar någon. Det är just på gymnasienivå eleverna nått den mognad som innebär att undervisningen skulle kunna bli meningsfull. Alla gymnasielinjer, även de där inte samlevnadsundervisningen ingår i själva utbildningen, bör ha obligatorisk undervisning i samlevnadsfrågor. Att exempelvis knyta det till ämnet samhällsorientering gör att det täcker hela gymnasieskolan. Det är särskilt angeläget att ange inriktningen då nytt förslag till yrkesinriktade linjer ska formuleras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till obligatorisk samlevnadsundervisning i gymnasieskolan. () () 1987/88 Ub256
mot · GB02Ub257 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub257 om religionkunskap och livsåskådningsfrågor i gymnasieskolan Vårdpersonal inom sjukvård och åldringsvård måste få fördjupad kunskap och förbättrad beredskap inför frågor om liv och död, människosyn och livsåskådning. Inte minst invandringen har medfört att kraven på personalen ökat, när de ställs inför nya religioner och synsätt. finns inget ämne, som på ett samlat sätt behandlar livsfrågor/livsåskådningar/religioner på vårdlinjens gren för hälso- och sjukvård och gren för omsorgen om barn och ungdom och inte heller på den sociala servicelinjen. och riksdag har fastslagit att behov finns av ett sådant ämne på ovannämnda linjer. Ur utbildningsutskottets betänkande 1985/86:2 citeras: Som utskottet ser det tar motionärernas förslag sikte på att genom undervisning i ämnet religionskunskap och genom ökade insikter i livsåskådningsfrågor ge eleverna på främst vårdlinjen bättre förutsättningar att på ett tillfredsställande sätt möta de krav som de ställs inför under sin kommande yrkesverksamhet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att skolan genom sin undervisning skall ge eleverna den beredskap som krävs vid vård av gamla och svårt sjuka, bl. a. i vad avser psykologiskt stöd, frågor om liv och död och religiösa spörsmål. Enligt utskottets mening är det mot bakgrund av vad utskottet har anfört om undervisning i livsåskådningsfrågor m. m. av värde att religionskunskapsämnets ställning blir föremål för överväganden i samband med beredningen av ÖGY:s förslag. Därvid bör möjligheten prövas att föra in religionkunskap som obligatoriskt ämne på vårdlinje och sociala servicelinjen. Detta bör med anledning av motionerna 1984/85:520, 1984/85:611, 1984/ 85:1331 yrkande 2,1984/85:1896 yrkande 2 och 1984/85:1931 som sin mening ge regeringen till känna. I översynen av gymnasieskolans yrkesinriktade linjer, ÖGY, finns inte religionskunskap med i timplaneförslaget. Det är av stor vikt att ämnet får en egen plattform - dvs. blir ett eget ämne med timmar i timplanen. Görs andra konstruktioner finns det risk att frågorna drunknar i annat ämnesstoff eller blir styvmoderligt behandlade av lärare med bristfällig utbildningsbakgrund. I vårt pluralistiska samhälle behöver alla ungdomar få hjälp med att utveckla en egen livsåskådning. Det är därför önskvärt att de allmänna ämnena på samtliga linjer fördjupas med den kultur- och livsåskådningsorientering som ämnet religionskunskap ger. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att ämnet religionskunskap bör införas på gymnasieskolans vårdlinje och sociala servicelinje, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att de allmänna ämnena bör fördjupas med motsvarande kultur- och livsåskådningsorientering på övriga yrkesinriktade gymnasielinjer. () () 1987/88 Ub257
mot · GB02Ub259 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub259 av och () om läsårets förläggning Från flera har önskemål framförts om att skolårets avslutning ska ske /25 i stället för som . Vad gäller läsårets start är önskemålet att det sker vecka 35/26. Skolförordningen lägger emellertid hinder i vägen för att sommarlovet förskjuts på det här sättet. I förordningen sägs nämligen att läsåret bör börja och sluta senast . Vi anser att skolförordningen ska ändras så att läsåret bör börja senast och sluta senast . I övrigt bör paragrafen i fråga vara oförändrad. Om skolförordningen ändras enligt förslaget så möjliggör detta en angelägen förbättring för skolorna att förlägga sommarlovet till de tider som bättre skulle passa stora föräldragruppers semestrar. Det skulle också innebära att en förlängning av vårterminen, som splittrad av många lov- och helgdagar skulle upplevas som positivt för såväl elever som lärare och föräldrar om motsvarande förkortning av höstterminen kunde ske. Höstterminen upplevs av många som lång och utan . En förskjutning av läsåret på ovan föreslagna sätt skulle därför innebära en positiv förändring för skolans arbete . Vi anser att skolförordningens låsning är olycklig och bör ändras. Det skulle ge skolstyrelserna ett önskat utrymme för en lämpligare förläggning av skolåret. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring i skolförordningen såvitt avser läsårets förläggning. () ()
mot · GB02Ub260 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub260 av och () om läromedelsförsörjningen för synskadade elever Den svenska skolan är en demokratisk skola för alla. Dock finns det brister som bl. a. utestänger synskadade elever från en med seende kamrater likvärdig utbildning. RPH-Syn, Rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel för synskadade, prioriterar insatser för grund- och gymnasieskolan. Resurserna är trots detta knappa. Punktskriftsläsande elever får t. ex. ofta nöja sig med läromedel på kassett, även i språk och ekonomi, där annars möjligheterna att använda skriftspråk borde utnyttjas i undervisningen. Inte alltför sällan händer det att läromedel kommer så sent på läsåret att eleven inte kan följa studiegången i takt med klasskamraterna. RPH-Syn är inordnad under SIL, . På resurscenter finns pedagoger som arbetar med synskadade elever men någon reguljär kontakt tycks inte finnas. Detta kan vara en orsak till att läromedlen inte får den utformning som en nära och värdefull kontakt kunde ge. För att på ett bättre sätt utnyttja det kunnande som kan finnas vid berörda organ och institutioner vill vi föreslå att läromedelsförsörjningen för synskadade elever ses över. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om läromedelsförsörjningen för synskadade elever. () () 1 1987/88.3 samt.
mot · GB02Ub261 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub261 om undervisning i hushållsberedskap på högstadiet Skolans undervisning i samhällskunskap och miljöproblem har medverkat till att många högstadieelever blivit medvetna om och intresserade för den beredskap som behöver byggas in i vårt samhälle, då det gäller vår yttre säkerhet. Det är erfarenheter som lärare i hemkunskap gjort när man haft lektioner i det fria tillvalet Ung i dagens och avsnittet om hushållsberedskap behandlats. Det är viktigt att ta till vara detta intresse och i ämnet hemkunskap ägna ett antal lektioner åt beredskapslagring av livsmedel och överlevnadsartiklar för att ge en bättre försörjningstrygghet i en kris- och krigssituation. i samarbete med bör få i uppdrag att utarbeta lämpligt material för ett antal lektioner i landets högstadieskolor för undervisning i ämnet hushållsberedskap. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undervisning i hushållsberedskap på högstadiet.
mot · GB02Ub263 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub263 av m. fl. (s) om och vårdlinjen behandlade redan från början alla yrkeslinjer som om de vore lika vad rör behov och problem. Tekniklinjerna blev för fortsatt arbete. Detta feltänkande från början ledde därför till att man inte beaktade vårdlinjens särställning bland yrkeslinjerna. Den är en del av en organiserad återkommande utbildning inom vårdområdet, vilket innebär att vårdlinjen utöver sitt mål att utbilda till undersköterskeyrket även ger både allmän och särskild behörighet för fortsatta högskolestudier till sjuksköterskeyrket. I de utvärderingar som gjorts över åren har det visat sig att vårdlinjen har gett en yrkesutbildning som överensstämmer med dagens behov. Däremot ger den ej tillfredsställande kunskaper för fortsatta studier på högskolan. Studietakten har genomgående varit hög, och krav har framförts om en lugnare studietakt. Mot bakgrund av utvärderingarna av vårdlinjen samt de krav den framtida sjukvården kommer att ställa på personalens kunskaper är en förlängning av vårdlinjen rimlig. Den utökade utbildningstiden borde då användas till att i första hand tillgodose redovisade behov av bättre teoretiska kunskaper inom både natur- och beteendevetenskapliga ämnen. Framför allt behöver matematikkunskaperna förstärkas. Utredningens förslag tillgodoser inte ovanstående krav. Definitionen av allmänna ämnen är svenska, ekonomi- och samhällsfrågor och idrott. Därtill kommer förslag om obligatoriskt tillvalsämne och engelska. För vårdlinjens del innebär detta inte någon väsentlig förstärkning, då man har motsvarande ämnen på samma nivå. lägger inget förslag om ytterligare natur- eller beteendevetenskapliga ämnen, vilket måste betraktas som en allvarlig brist. Budgetpropositionen aviserar att ÖGY-förslaget ej kommer att genomföras fullt ut, utan man föreslår utökad försöksverksamhet. Det vore därför rimligt att i försöksverksamheten för vårdlinjens del få möjlighet att vidga begreppet allmänna ämnen, så att mer av natur- och beteendevetenskapliga ämnen kan tillföras. Matematik bör införas som obligatoriskt ämne. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om och vårdlinjen. () () 1987/88 Ub263
mot · GB02Ub264 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub264 av !, fl. om prioritering av 16- 17-åringar vid intagning till Den prioritering av 16- 17-åringar till gymnasieskolans linjer som genomfördes har för vårdlinjens del fått flera negativa effekter. Många vuxna blir genom prioriteringen av yngre utestängda från vårdutbildning och arbete i vården. Vuxna som vill genomgå en vårdutbildning har varit hänvisade till vårdlinjen på grund av att landstingen inte fått resurser att bygga ut den kommunala vuxenutbildningen eller utöka kurserna inom lilla ramen. Prioriteringen har också medfört att allt färre vuxna sökei till vårdlinjen. uppgick andelen äldresökande till vårdlinjen till . Denna siffra har sjunkit till . föreslog i sin anslagsframställning 1988/89 att prioriteringen av 16 17-åringar slopas vad gäller vårdlinjen. Förslaget återfinns inte i budgetpropositionen. Ett slopande av prioriteringen vad gäller vårdlinjen skulle medföra en angelägen ökning av vuxna i vårdutbildningen och vårdarbetet. Det har visat sig att en blandning av äldre och yngre har positiva effekter på undervisningssituationen. De äldre behövs också i vården. Det är ofta till fördel för patienterna om de som vårdar har uppnått en viss mognad och livserfarenhet. De äldre har en lägre personalomsättning och ger därför en ökad stabilitet i vårdlaget. De yngre räcker inte heller till för att förse hälso- och sjukvården med arbetskraft. som antalet 16-åringar minskar med en femtedel fram ökar antalet äldre kraftigt. Enbart antalet personer ökar med 125 000 . Att det redan nu råder brist på vårdpersonal är väl känt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att någon prioritering av 16-17-åringar till vårdlinjen inte skall ske. () () () () ()
mot · GB02Ub265 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till i987/88:Ub265 av m. fl. om vuxenundervisning för psykiskt utvecklingsstörda Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So235 hemställs 1. att beslutar om en sådan ändring i skollagen att psykiskt utvecklingsstörda får rätt att fullfölja en påbörjad yrkesutbildning även efter , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en permanentning av vuxenundervisning för psykiskt utvecklingsstörda. () () () 1 1987/88.
mot · GB02Ub268 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub268 av m. fl. (fp) om arbetsmiljöriskerna för skolelever Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: So 236 hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas i syfte att begränsa arbetsmiljörisker för landets skolelever. () () () () ()