ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02A443 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A443 om ändrade regler om nedsatta socialförsäkringsavgifter i Regionalpolitiken har bedrivits med särskilda statliga stödmedel när det statliga lokaliseringsstödet introducerades. Syftet med regionalpolitikens framväxt är att skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett var de bor i landet. Glesbygdens utvecklingsmöjligheter måste också tas till vara. Det är viktigt att det regionalpolitiska arbetet bedrivs med inriktning på att främja en positiv utveckling av näringslivet i . En jämnare regional fördelning av arbetstillfällena måste uppnås genom att förutsättningarna för produktionen förbättras i områden med långvarig, svag sysselsättning. De medel som skall användas för detta bör vara generella. Ett generellt regionalpolitisk! stöd är lätt att administrera, och det är lätt för den enskilde näringsidkaren att veta vilka förutsättningar som gäller. Ett av de nuvarande regionalpolitiska medlen är nedsatta socialavgifter. Avsikten med detta stöd är att förbättra förusättningarna för näringsverksamheten i . Enligt lag om nedsättning av socialavgifterna i skall avgifter, som huvudsakligen är hänförliga till arbete inom gruvverksamhet, tillverkning, produktions- och varuinriktad partihandel, uppdragsverksamhet eller hotell-, pensionats- och campingverksamhet, sättas ned om verksamheten bedrivs i . Nedsättningen av socialförsäkringsavgiften är en stimulans för de branscher som åtnjuter nedsättningen. För att ge stödet bättre genomslagskraft bör målet vara att utvidga stödet till att också avse andra områden. Med hänsyn till utflyttningen från glesbygden i och jordbrukets dåliga lönsamhet bör nedsättningen av socialförsäkringsavgifter nu utvidgas till att också omfatta jord- och skogsbruket. För sysselsättningen i glesbygdsområden och i områden med en svag arbetsmarknad har jord- och skogsbruket stor betydelse, särskilt som jordbruket är basen för kombinationer med turism och vattenbruk och många andra säsongsmässiga arbetsmöjligheter. 1' 1987/88. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär ett förslag till ändring avseende reglerna angående nedsättning av socialförsäkringsavgiften för jordoch skogsbruk.
mot · GB02A446 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A446 av och () om införlivande av i stödområde C De regionalpolitiska problemen är mycket ojämnt fördelade i län. kommun okar snabbt i tillväxt medan särskilt norra länsdelen dras med stora problem. En del av länet, , hör till Bergslagen, men denna del av Bergslagsområdet fick ej någon del av satsningen i Bergslagspropositionen som lades fram . har minskat sin befolkning med , beroende av en vikande arbetsmarknad. När sågverket lades ned försvann ca 260 arbetstillfällen. Kommunen har för avsikt att låta småindustrier etablera sig på sågverksområdet, men har man inte varit särskilt framgångsrik. Vi anser att måste få konkurrera på lika villkor som de närliggande kommunerna. bör därför också införlivas i stödområde C. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införlivande av i stödområde C.
mot · GB02A447 · 1988-01-22 00:00:00 — En fortsatt avfolkning av landsbygden och en minskning av det öppna kulturlandskapet är ett betydligt större hot mot fritidsintressena än vad en generös glesbebyggelserätt skulle vara. Detta gäller såväl permanent- som fritidsboende. Landsbygden skulle kunna bli betydligt mer attraktiv som fritids- och turistmål om den bofasta befolkningen ökade och därmed aktiviteterna utanför tätorterna. Därför måste glesbebyggelserätten återinföras! Förutom permanent bosättning i landsbygdsområdena bör även fritidsboendet uppmuntras. 1980 fanns det 670 000 fritidshus i . Det är en siffra som mycket väl skulle kunna vara högre. är ett av jordens mest Naturen är vacker och skiftande och lämpar sig myc- Mot. ket väl för fritidsboende. En bra politisk målsättning som Moderata Sam- A447 lingspartiet satt upp är att alla människor som vill skall kunna bygga en mindre sommarstuga utan krångel. Kommunerna måste ange mycket starka skäl för att hindra byggandet och även här gäller att rätten att få bygga utanför planlagt område skall fastslås. Generellt skall byggnadslov anses vara beviljat om myndigheterna inte uttalat annat efter ansökan. Vidare bör strandskyddet omarbetas så att kommunerna ges rätt att utfärda skydd mot strandbebyggelse. Med den förändringen kan det omotiverade generella strandskyddet hävas. Med lägre krav på service kan byggkostnaderna för fritidshus hållas nere. Husen skall kunna byggas enkelt. Ett förenklat byggande leder till lägre kostnader och därmed också till att fler människor får möjlighet att tillbringa sin fritid i ett eget fritidshus. I vissa delar av landet är turismen en basnäring och kan jämföras med andra näringar. I dessa områden är turismen mycket betydelsefull och ger underlag för service och arbetstillfällen för ett stort omland. Många av dessa orter är typiska glesbygder och har kunnat utvecklas på grund av de naturliga förutsättningarna som funnits för en expanderande turism. Turismen har stor betydelse även för den landsbygd som inte tillhör kusteller fjällregionerna. Den är viktig som kombinationssysselsättning till jord- och skogsbruket, då i form av uthyrningsstugor, campinganläggningar och andra serviceanläggningar. Gårdssemestrar är ett nytt inslag i det turistiska utbudet som börjar att efterfrågas mer och mer. Det ger också tätortsbor en möjlighet att ta del av de villkor som gäller för landsbygden. 1 många bygder finns en tradition och ett rikt kulturliv, värt att ta till vara och marknadsföra så att fler än bygdens folk kan ta del av det. Detta har på sina håll skapat nya verksamheter som har blivit värdefulla för befolkningen i en hel bygd. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av samlade åtgärder för att uppnå bättre regionalpolitisk utveckling och bättre service på den svenska landsbygden i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GB02A448 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A448 av m. fl. om landsbygdsutvecklingen Mot. 1987/88 A448453 I mångå län i vårt land pågår särskilda projekt för landsbygdsutveckling. Inom ramen för det s. k. länsanslaget ges stöd till företag i glesbygder. Genom detta stöd har tusentals nya arbetstillfällen tillkommit. Från har utöver glesbygdsstödet aviserat särskilda medel 100 milj. kr. till utveckling av landsbygden i , , , , , och . I årets budgetproposition föreslås ytterligare 80 milj. kr. för detta ändamål. I samma proposition läggs också förslag fram om att kreditgarantier skall kunna utgå till med jord- och skogsbruk kombinerade företag i glesbygder i hela landet. Lantbruksstyrelsen har antagit ett handlingsprogram för landsbygdsutveckling. Lantbruksnämnderna kommer enligt detta program att avsätta minst en årsarbetskraft för landsbygdsutveckling. Några medel för att stödja konkreta projekt disponerar emellertid inte lantbruksstyrelsen eller lantbruksnämnderna. Man är hänvisad till glesbygdsstödet, som är av mycket begränsad omfattning och som disponeras av länsstyrelserna i vissa län är det lantbruksnämnderna som administrerar stödet. För att få verklig fart på arbetet med landsbygdsutveckling bör i princip hela landet få tillgång till samma slags medel som anvisats till de sju nordligaste länen. I det fortsatta arbetet med landsbygdsutvecklingen är det angeläget att även problemen i Mellan- och uppmärksammas. Syftet med anslag till landsbygdsutveckling är att hejda avfolkningen av landsbygden och att hålla den levande. Åren 19871988 har förklarats , då ska leva pågår. Det vore enligt vår mening mycket värdefullt om manifesterade sitt stöd åt kampanjen genom att bevilja anslag till landsbyggdsutveckling för hela . Som framgått av det föregående är stödet till landsbygdsutveckling splittrat. Någon långsiktig utformning av en landsbygdspolitik för hela landet har inte heller gjorts. En utredning om detta bör enligt vår mening komma till stånd. 1987/88. 3 sami Nr A448453 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om landsbygdsutveckling i hela landet. () () 1987/88 A448
mot · GB02A450 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A450 av (c) om ekonomiskt stöd till skall leva I regeringens kommittédirektiv /48 om regionalpolitikens inriktning, framhålls att målen för regionalpolitiken är att ge alla människor, oavsett var de bor i landet, tillgång till arbete, service och en god miljö. Jag citerar: Kommittén bör mot bakgrund av förväntade regionala obalansproblem precisera målen för regionalpolitiken samt lämna förslag till efter vilka grunder och till vilka regioner de regionalpolitiska insatserna bör riktas för att uppnå långsiktiga, positiva effekter. Vidare fastslås i kommittédirektiven, mot bakgrund av de växande såväl mellan- som inomregionala obalanserna, inte minst för att bibehålla och förbättra servicen i glesbygdsområden är det viktigt att verksamheten inom olika samhällssektorer inriktas efter de annorlunda förhållanden som råder i dessa områden, jämfört med tättbebyggda områden. Detta ger förvisso en vacker ambition från regeringens sida, att i en ny parlamentariskt sammansatt utredning lägga grunden för en ny och mer resultatinriktad regionalpolitik. Så långt hälsar vi självfallet detta arbete med tillfredsställelse, under förutsättning att detta glamorösa ordflöde såväl i utredningsdirektiv som annorstädes också kombineras med av regeringen konkret och kraftfull handling för att leva upp till dessa mål och löften. I avvaktan på den regionalpolitiska utredningens arbete, fortgår flyttvågen från landsbygd till storstäder och tätortsområden. De snabbt ökande problemen med avfolkningen, den sociala utarmningen, segregationen och bristen på arbetstillfällen på landsbygden håller på att urholka de sista hoppfulla möjligheterna att vända utvecklingen. som 98 folkrörelser, representerande hela Folkrörelsesverige med tillsammans 75 000 lokala föreningar med flera miljoner enskilda medlemmar med ideella insatser, försöker motverka och vända denna utveckling, sitter regeringen passiv. Muntra tillrop i all ära, men ska alla dessa frivilliga insatser i studiecirklar, lokala kommittéer, utvecklings- och projektgrupper mobilisera all sin kraft, krävs mer än så. Det är därför anmärkningsvärt att man avslagit Nationella Folkrörelsekommitténs begäran om ett anslag på 5 milj. kr. till ska leva för . Lets make the most of our countryside, som utgör kampanjtemat för gemensamma landsbygdssatsning 19871988, är på väg att i sin svenska form genom det samlade Folkrörelsesverige engagera och ut veckla en kraft bland de enskilda människorna, som till sin bredd och omfattning onekligen håller på att skriva svensk folkrörelsehistoria. Den får inte gå förlorad. Mot bakgrund av de betydande ideella insatser som här tas i anspråk och som räknat i regionalpolitiska stödinsatser motsvarar mångmiljonbelopp, ter sig regeringens avslag på begärda anslag om 5 milj. kr. till ska leva som ett småsint dråpslag mot ett betydelsfullt projekt för svensk landsbygdsutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs att anslår 5 milj. kr. till Nationella folkrörelsekommittén för ska leva för . 1987/88 A450
mot · GB02A451 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:A451 av i (c) om utvecklingen i , och I ingår tre kommuner i stödområde C (, och ). De tre kommunerna har minskat sin folkmängd under ett stort antal år. Även fortsatte den negativa trenden. Bakom befolkningsminskningen döljer sig flera faktorer bl. a. en ogynnsam befolkningsstruktur som har sina rötter utvandring. De regionalpolitiska insatserna har självklart bidragit till att företag har utvecklats i området. Utan regionalpolitiska medel hade utflyttningen gått ännu snabbare. Genom riksdagsbeslut togs sysselsättningsstödet bort i stödområde C. motsatte sig detta beslut. Vi underströk att riktlinjerna för sysselsättningsstödet lades fast vid det regionalpolitiska beslutet . Enligt vår mening borde man inte efter så förändra stödreglerna men hänsyn till de berättigade krav på långsiktighet en presumtiv stödmottagare har rätt att ställa på de villkor som statsmakterna ställer upp för beviljande av regionalpolitisk! Sysselsättningsstödet bör därför återinföras i stödområde C. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att sysselsättningsstödet skall utgå i stödområde C.
mot · GB02A452 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A452 av m. fl. (s) om lokaliseringsinsatser för har haft en positiv utveckling. Innevånarantalet let har ökat med undantag . Länets näringsliv har expanderat och arbetslösheten är låg, bortsett från vissa regionala skillnader inom länet. var arbetslösheten i över riksgenomsnittet. har den situationen förbytts i sin motsats. Det förhållandet att länet utvecklats i positiv riktning får emellertid inte skymma att framtiden rymmer flera problem och svårigheter. anger i sin prognos en negativ tendens för länet. Andelen sysselsatta inom jordbrukssektorn är förhållandevis stor i och väntas krympa. Industristrukturen i länet är sådan att den domineras av tillverkningsföretag. 1 länet finns få huvudkontorsfunktioner och den privata tjänstesektorn är liten i jämförelse med många andra regioner i landet. Detta påverkar förmågan att hävda länets intresse i utvecklingen mot ett mer kunskapsinriktat näringsliv. startade sin verksamhet sent och är fortfarande landets minsta. Även om arbetslösheten är låg kvarstår det förhållandet att förvärvsfrekvensen också är låg, speciellt bland kvinnorna. Arbetet med den regionala utvecklingen inriktas i detta läge på att utveckla infrastrukturen och att komma till rätta med de regionala obalanser som präglar länet. Kommunikationerna, järnväg, flyg och vägar förbättras, utbildning vid högskola och gymnasieskola stärks och länsmyndigheterna ger sitt stöd till utvecklingen i den norra länsdelen. har inga statliga myndigheter lokaliserats till . Mot bakgrund av den ovan relaterade strukturen i länet med en liten tjänstesektor är en sådan lokalisering av statliga verksamheter behövlig och välmotiverad. Kring högskolan i byggs en betydande kompetens upp främst inom områdena teknik och ekonomi. Länets kommunikationer är goda. I har vissa specialiteter inom lantbruksforskningen utvecklats. Länet har trots sitt inlandsläge tillgång till landets två största sjöar, och . Förutsättningarna för lokalisering till är således goda. Behovet av lokalisering av tjänsteinriktade verksamheter till gäller inte enbart statlig verksamhet. Lika väsentligt är att sådana verksamheter inom privat företagsamhet kan tillföras länet. Ett exempel på detta kan vara olika funktioner inom lantbruksnäringen. 1987/88 A452 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av lokaliseringar till . () () () () välutvecklat och omfattande och bör kunna utgöra en bas för olika verksamheter. Ett annat exempel är utvecklande och framtidsinriktade funktioner inom näringslivet. Den omfattande tillverkningsindustrin i länet kan utgöra grund för dessa funktioner. Den regionala utvecklingen är i första hand ett ansvar för länet och dess innevånare, för myndigheter och näringsliv. Detta förhållande hindrar emellertid inte att även åtgärder och ingripanden på central nivå behövs. Vi anser det därför välmotiverat att regeringen och centrala myndigheter i sina beslut och sina överläggningar med det privata näringslivet tar hänsyn till situationen i .
mot · GB02A453 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:A453 av och () om särskilda regionalpolitiska åtgärder i kommun kommun har haft en dominerande industri, Mekaniska Verkstad. Företaget har tillverkat skogsmaskiner och som mest har ca 250 personer varit anställda vid företaget. Ett flertal småföretag har fungerat som legotillverkare och för emballage- och transportsektorn har SMV:s verksamhet varit sysselsättningsgenererande. Efter ett flertal ägarbyten med bl. a. Statsföretag inblandat, gick SMV i konkurs . Det avgörande i företagets nedgång och fall var Statsföretags försäljning av SMV 1986 till det finska företaget . efter övertagandet började Repola att avveckla sitt engagemang. Dess åtgärder i detta sammanhang kan endast tydas så att köpet av SMV varit en åtgärd för att komma över värderfull produktinformation, få bort en konkurrent från marknaden och själva öka sin marknadsandel. Vid Statsföretags försäljning av SMV till Repola lämnades tydligen inga bindande garantier av det finska företaget beträffande tid och omfattning av verksamheten i kommun. Som en följd av nedläggningen av verksamheten vid SMV har kommun kommit in i en negativ utvecklingstrend. Utflyttningen från kommunen är den relativt sett största i och det är i främsta hand unga, välutbildade som flyttat. Utbudet av egna hem är mycket stort i kommunen och det är svårt att hitta köpare till dessa. Underlaget för vitala delar av samhällsservicen är också sviktande. Utvecklingen i denna tidigare blomstrande och välplanerade inlandskommun är nu synnerligen oroande och det krävs nu en mobilisering av tillgängliga arbetsmarknads- och regionalpolitiska resurser för att hejda den negativa trenden. Av vikt är naturligtvis arbetet med att hitta en ny entreprenör till fabriken vid SMV. Lokaler och maskiner är moderna och ändamålsenliga för ett verkstadsföretag. Erfaren arbetskraft finns också. För att göra en nyetablering så attraktiv som möjligt bör särskilt förmånligt lokaliseringsstöd utgå. Kort sagt: En stark mobilisering av samhällsresurserna bör ske för att åter få fart på SMV. Andra åtgärder som är aktuella är bl. a. några viktiga vägbyggen. Ett sådant är den kvarvarande etappen på genom byn . En sträcka är helt ofarbar och eftersom denna väg är synnerligen viktig för virkestransporter till två stora träförädlande företag i kommuncentrum, har vägen en strategisk näringspolitisk betydel- Mot. 1987/88 se. Fortsatta arbeten på att förbättra turiststrukturen i HemavanTärnaby- A453 området ger också nya arbetstillfällen. En förbättring av sportflygfältet i är också högsta angelägenhet för utvecklandet av turistnäringen. Statens tidigare engagemang via Statsföretag i SMV:s verksamhet i kommun lägger ett särskilt ansvar på regeringen att mobilisera alla tillgängliga samhällsresurser för att skapa sysselsättning och ge ny framtidstro till invånarna i kommun. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär särskilda arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder för att hjälpa kommun ur den sysselsättningskris som drabbat kommunen i och med nedläggningen av verksamheten vid Mekaniska Verkstad. () ()
mot · GB02A454 · 1988-01-26 00:00:00 — 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av den framtida kommunikationspolitiken, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny utformning av bostadspolitiken, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av den framtida politiken för den södra delen av regionen, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av miljö- och energipolitiken, 12. att hos regeringen begär förslag till hur kollektivtrafiken kan öppnas för konkurrens, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärgårdsbefolkningens möjlighet till försörjning, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av den framtida Europapolitiken, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny inriktning av mediapolitiken, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kredit- och valutapolitiken, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokaliseringspolitiken av offentliga myndigheter från . 1987/88 A454 () () () () () () ()
mot · GB02A456 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:A456 av m. fl. om det regionala utvecklingsarbetet i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:N300 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskild satsning på östra , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat kommunalt inflytande över det regionala utvecklingsarbetet i . () () () () () ()
mot · GB02A459 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A459 av och () om bidrag till utbildning för småskaliga producenter Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Sk448 hemställs att beslutar att inom ramen för C 4. Regionala utvecklingsinsatser bidrag skall kunna lämnas till utbildning och täckande av inkomstbortfall i samband med utbildning för småskaliga producenter i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02A471 · 1988-01-25 00:00:00 — 1987/88 :A471 av och () om differentierad inkomstbeskattning som regionalpolitisk! Det krävs regionalpolitiska åtgärder för de stödområden som har de sämsta förutsättningarna. I princip omfattar det inland. Försök har gjorts med generella åtgärder som t. ex. nedsättning av socialavgifter. Riktade åtgärder förekommer i en mängd olika former med flera olika sorters bidrag och lån. Resultat har nåtts, men inte alltid i den omfattning som har förväntats. Ofta har svårigheterna bestått i att rekrytera nyckelpersoner till stödområdena. Detta gäller i stor utsträckning näringslivet, men även inom den offentliga sektorn råder det brist på vissa personer med specialkunskaper, t. ex. läkare och annan sjukvårdspersonal. En orsak till dessa svårigheter är den höga kommunalskatten i glesbygdskommuner som gör det mindre attraktivt för en familj att bosätta sig där, speciellt som det kan vara svårt för den medföljande maken att erhålla arbete. Företagen måste locka med en högre lön för att kompensera de höga kostnaderna. Detta i sin tur medför påfrestningar på företag som är beroende av specialkraft och verkar hämmande på viljan till risktagande. För att komma till rätta med dessa problem bör möjligheter till en differentiering av den statliga inkomstbeskattningen som regionalpolitisk! instrument utredas i syfte att uppnå skattelättnader för fysiska personer. En sådan åtgärd för inte med sig så höga kostnader i förhållande till det totala regionalpolitiska stödet och kan även tänkas ha ett starkt dynamiskt inslag och bli självbärande. Det bör ankomma på regeringen att närmare låta studera och analysera en differentierad inkomstbeskattning som regionalpolitisk! Effekterna på såväl fysiska som juridiska personer bör studeras liksom vilken modell, geografisk indelning och differentiering, som kan vara lämplig. Det borde inom ramen för de direktiv den nu sittande regionalpolitiska utredningen fått sig givna, vara möjligt att låta denna utredning göra dessa studier. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om en differentierad statsskatt som regionalpolitisk!