ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02N37 · 1988-03-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:N37 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:90 om energipolitik inför 1990-talet I proposition 1987/88:90 föreslår regeringen att avvecklingen av kärnkraften skall inledas redan under åren 1995-1996 genom att två reaktorer stängs. Med största sannolikhet skulle ett sådant beslut innebära att en reaktor i stängs. Regeringsförslaget innebär att socialdemokraterna valt att bryta mot resultatet av folkomröstningen om kärnkraft . Folkomröstningens utslag var att reaktorerna skall nyttjas så länge de uppfyller säkerhetskraven och att avvecklingstaken skall bestämmas med hänsyn till sysselsättning och välfärd. Effekterna av en förtida avveckling blir särskilt kännbara för . Den teknik som måste användas för att ersätta energiproduktion vid en reaktor i kommer att leda till försämrad miljö. De redan nu stora miljöproblemen i skulle således förvärras ytterligare. Risken för skogsskador ökar. Havsmiljön försämras ännu mera. Remissvaren på den s. k. tvåreaktorutredningen som varit underlag för propositionen är med få undantag mycket kritiska. varnar för ökade hälsorisker från bl. a. radon och mögel vid en tidig kärnkraftsavveckling. avvisar en storsatsning på kol. Koldioxidutsläppen i skulle öka om dagens kärnkraftselektricitet ersatts med elektricitet från kolkondenskraftverk. Den enda realistiska ersättningen för den bortfallande elproduktionen är användningen av olje- och kolkondenskraftverk samt något koleldat värmekraftverk. Detta kommer att leda till ökade luftföroreningar och stora mängder aska, slagg och annat avfall. Om två reaktorer som producerar ca el avvecklas och ersätts med kolkondenskraftverk som är utrustade med modern reningsutrustning, innebär det att svavelföroreningarna i luften ökar med . Även kväveföroreningarna kommer att öka med samma volym. Avsvavlingsresterna från denna kraftproduktion skulle komma att uppgå till ca . Flygaskan skulle väga ca . Slagg och bottenaska skulle väga ca . Det uppstår omfattande lokala miljöproblem kring kolkondenskraftverk. Många av restprodukterna är giftiga och deponeringen av dessa måste därför ske på ett betryggande sätt om inte grundvattnet skall förgiftas. Kostnaderna för en förtida avveckling kommer att bli mycket kännbara. Bara för en Barsebäcksreaktor beräknas medborgarna förlora sammantaget ca . De höjda elpriser som blir följden kommer att drabba konsumenterna hårt. Ironiskt nog drabbas inom industrin framför Mot. allt de mest miljövänliga processerna t. ex. kemisk-mekanisk massa. Såväl miljömässiga som rent ekonomiska skäl talar således för att folkomröstningens beslut fullföljs. Mot bakgrund av vad som anförts i motionen hemställer vi att avslår regeringens förslag till riktlinjer för hur kärnkraftsavvecklingen skall inledas. () ()
mot · GB02N39 · 1988-03-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:N39 med anledning av prop. 1987/88:90 om energipolitik 1987/88 inför 1990-talet N39^t9 Gjorda mätningar visar att skogsförstörelsen i i vissa områden är jämförbar med den i . Utsläppen av svavel och kväveoxider drabbar hela landskapet och förorsakar stora miljöproblem. Huvuddelen av föroreningarna kommer med vinden in över och även sedan de svenska miljökraven skärpts har nedfallen och försurningen fortsatt i accelererad takt. I regeringens proposition om energipolitik saknas genomgående konkreta förslag om vilken ersättningsenergi som skall kompensera nedläggningen av de två kärnkraftsaggregaten. Med den erfarenhet man ännu så länge har tycks det ekonomiskt enda tänkbara alternativet vara koleldade kraftvärmeverk med kondensmöjligheter. Ett sådant utreds av och kommun. Från moderata samlingspartiets sida har i motion yrkats avslag på proposition 1987/88:90 innebärande att någon förtida avveckling av kärnkraften över huvud taget inte bör äga rum. I propositionen föreslås emellertid att ett av aggregaten i skall tas ur drift 1995 eller 1996. Barsebäcksaggregaten torde tillhöra de säkraste i världen. Förslaget att ta ett av verkets aggregat ur drift i första omgången kan inte tyda på annat än eftergift åt en osaklig och påstridig opinion. Att en sådan får styra regeringens ansvar för att vi i vårt land skall ha tillgång till billig och miljövänlig energi är minst sagt beklagligt. Med tanke på de stora investeringar som måste göras vid byggandet av nya kraftverk och distributionsanläggningar finns det enligt min bedömning en risk för att regeringen av ekonomiska skäl vill ersätta den bortfallande reaktorn i med ett kolcldat kraftverk, placerat i . Ett sådant förfarande skulle utgöra en miljöfara som måste undvikas. Att vid den skånska kusten lägga ett sådant skulle allvarligt hota växtligheten och ytterligare öka föroreningsutsläppen i ett redan hårt drabbat område. Kolupplag och slagghögar skulle vidare utgöra stora hot mot naturmiljön, och havsvattnet och fisket skulle utsättas för ytterst negativa påverkningar. bör därför uttala att en nedlagd kärnkraftsreaktor i icke får ersättas med koleldat verk. 1 1987/88. 1987/88 N39 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att koleldade kraftverk icke får uppföras i .
mot · GB02N40 · 1988-03-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:N40 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:90 om energipolitik inför 1990-talet I partimotion om riktlinjerna för energipolitiken med anledning av regeringens proposition 1987/88:90 betonas att elpriserna successivt bör stiga fram , då kärnkraften skall vara avvecklad. På så sätt undviks risken för en elprischock. Hushållning och utveckling av andra energikällor stimuleras. Det är naturligt att oljepriserna stiger i takt med elpriserna. Annars stimuleras en ökad oljeanvändning när kärnkraften skall avvecklas. har det reala priset på olja fallit avsevärt. Priset på eldningsolja III LS har t. ex. sjunkit från ca . per kubikmeter 1985 till . per kubikmeter 1987 (räknat priser). Även jämfört med ligger priserna nu lägre. Det har varit rimligt att folkhushållet kunnat tillgodogöra sig vinsterna av de sjunkande oljepriserna. I längden är det dock inte minst mot bakgrund av tidigare uttalanden om successivt stigande oljepriser inte rimligt att det reala oljepriset faller i den utsträckning som skett. Därmed äventyras övergången till andra energikällor. Vi har tidigare ifrågasatt skatterelationen mellan olika energislag. Vi är inte beredda ått ta ställning till detta. Vi föreslår att oljeskatten höjs i paritet med den ökning av elpriserna som kan väntas följa av de höjda avkastningskraven på , liksom att kolskatten höjs i motsvarande mån. Därutöver finns det - som vi framhållit i vår partimotion om en effektivare miljövård skäl att införa en miljöavgift på svaveldioxid. Vi återkommer till denna fråga i vår partimotion med anledning av regeringens proposition om miljöpolitiken inför 1990-talet. 1987/88 N40 Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar höja oljeskatten med . per kubikmeter och kolskatten i motsvarande mån. () () () () (fp) () () ()
mot · GB02N41 · 1988-03-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:N41 Av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:90 om energipolitik inför 1990-talet Elektrisk kraft kan produceras på många sätt. Utvecklingen inom detta område har stor betydelse för omställningen av det svenska energisystemet. I detta sammanhang utgör vindkraften ett intressant alternativ som kan ge tillskott till den framtida energiförsörjningen. På lång sikt kan vindkraften bli en betydelsefull del i den svenska energibalansen. De mellanstora vindkraftverken (150-300 kW) är lättare att lokalisera än större verk i megawattsklassen. De serietillverkas, främst i , och producerar el till pris som väl följer kostnadsläge för andra alternativa energikällor. Det som förhindrat utbyggnaden hitintills i är att vindkraftverk i sitt initialskede drabbats av överkostnad som inte kan bäras av producenten. Ett väl avvägt investeringsbidrag skulle täcka denna toppkostnad tills elpriser och teknisk utveckling justerat kostnadsutfallet. Som en stimulansåtgärd föreslår vi därför att man inledningsvis lämnar investeringsbidrag för byggandet av verk i denna klass, och att bidraget i första hand riktas till kommuner och av skattemedel stödda institutioner, som vill sätta upp vindkraftverk. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödet till investeringar i medelstora vindkraftverk. () ()
mot · GB02N42 · 1988-03-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:N44 med anledning av prop. 1987/88:90 om energipolitik inför 1990-talet Det finns inga ekonomiska motiv för dem som handhar förvaltningen av våra hyresfastigheter att prioritera energisnåla spisar, kyl och frys osv. Det är i allmänhet det lägsta priset och driftsäkerheten som helt avgör vilken produkt som köps. Hyresgästen betalar energikostnaden på sin elräkning. Att detta förhållande ofta innebär en onödigt hög kostnad för hyresgästerna är uppenbart. Dels kan betydande energimängder sparas, dels skulle boendekostnaderna sänkas om energiförbrukningen fick bli en styrande faktor vid ny- och ersättningsköp av kapitalvaror. Varje produkt bör vara försedd med en fullständig, lättläst och godkänd energideklaration. De mest energisnåla produkterna bör stimuleras med en premie. Normalprodukten: ingen åtgärd. Energikrävande produkter borde belastas med en avgift som används för att betala premien. Premie resp. avgift bör tas ut i tillverkar- och importled. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om åtgärder som stimulerar till inköp av energisnåla hushållsmaskiner enligt de riktlinjer som redovisas i motionen.
mot · GB02N43 · 1988-03-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:N48 av och () med anledning av prop. 1987/88:90 om energipolitik inför 1990-talet Vid en satsning på förnyelse av energisystemet måste åtgärder som spelar en stor roll för att förbättra miljön tas till vara. Särskilt gäller detta drivmedel för våra fordon. I vissa områden utgör avgasutsläppen från bilar och andra transportmedel den helt övervägande föroreningskällan. Både miljömässiga och ekonomiska skäl talar för att minska användningen av oljeprodukter och satsa på alternativa drivmedel. Etanol är ett av de alternativa drivmedel som redan används och där tekniken finns för såväl framställning som användning. I finns en pilotanläggning för produktion av etanol. Denna är inte i drift eftersom riksdag och regering fördröjt beslut om satsning på etanol. Av sysselsättningsskäl är det angeläget att denna anläggning kan byggas ut till en fullskaleanläggning. Effekterna av en sådan satsning skulle förutom bättre miljö också komma länet till del i övrigt genom att överskottsareal inom jordbruket kan producera spannmål för etanoltillverkning. Etanol producerad av inhemska råvaror måste också befrias från skatt. Ett beslut om skattebefrielse är nödvändigt för att jämställa etanol med andra inhemska bränslen och för att garantera dess introduktion på den svenska marknaden. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppförande av en fullskaleanläggning för produktion av etanol i , 2. att beslutar att etanol producerad på inhemska råvaror skall vara befriad från skatt.
mot · GB02Sf16 · 1988-03-03 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sfl6 av och () med anledning av prop. 1987/88:99 om förbättrat bilstöd till handikappade I propositionen föreslås att den bidragsberättigade personkretsen inom det nya bilstödet utökas. Flera olika handikappgrupper kommer framöver att omfattas av stödet, och för dessa kan bilen bli en möjlighet att förflytta sig och leva ett aktivt och oberoende liv. Det finns en grupp som ställs utanför, som också borde omfattas av de nya reglerna. Det är den grupp handikappade som på grund av sjukdom eller handikapp har eller i en del fall alltid haft så grava fysiska och psykiska handikapp att de aldrig haft möjlighet eller rättare sagt orkat genomgå yrkesutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering. Det finns i denna grupp barn som vårdats hemma och även i vuxen ålder bor kvar hos föräldrarna och vårdas av dessa. Detta gäller bl. a. personer med psykisk utvecklingsstörning kombinerat med ett förflyttningshandikapp. För såväl föräldrar som de handikappade kan bilstödet bli ett välkommet stöd som underlättar för föräldrarna att även framgent vårda handikappade hemma. Det blir lättare att hålla kontakt med omvärlden och det är just dessa gravt handikappade som behöver allt stöd de kan få för att inte bli isolerade. Vi anser att personkretsen under punkt 5 utökas till att även gälla denna grupp. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om personkretsen som bör erhålla bilstöd. () () 1987/88 Sfl621 1 1987/88.3 sami.
mot · GB02Sf30 · 1988-03-30 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf30 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:121 om extra höjning av basbeloppet m. m. utlovade dåvarande socialministern att pensionärerna skulle kompenseras devalvering så snart ekonomin så medgav. Vpk har alltsedan dess genom motioner och andra förslag krävt återbetalning av pensionärernas pengar. Senast ställde vi detta krav i en motion med anledning av budgetpropositionen 1988 (1987/88:Sf290). Enligt vpk:s uppfattning bör av fördelningspolitiska skäl kompensation till pensionärerna utgå genom höjning av grundpensionen och pensionstillskottet. De sämst ställda pensionärerna bör kompenseras extra genom höjning av det kommunala bostadstillägget. En höjning av grundpensionen ger i pengar lika för alla och reellt mest till de sämst ställda. Regeringens förslag om en extra höjning av basbeloppet med . ger störst utdelning till dem som har de högsta pensionerna. Motiveringen till att kompensationen skall ske genom höjning av basbeloppet är att de med de högsta pensionerna fick avstå mest vid devalveringen. Vpk avvisar inte denna motivering för att den är felaktig, utebliven höjning av basbeloppet ger givetvis större inkomstbortfall för dem som har många basbelopp genom intjänade ATP-poäng. Men devalveringen medförde prisökningar på alla områden, mat, hyror m. m. De med låg pension fick exakt lika stora prishöjningar som de med hög. Vid basbeloppshöjningar ökar dessutom inkomstklyftorna mellan dem som har låg och hög pension. En höjning av grundpensionen ger motsatt effekt. Vårt förslag om att kompensationen skall utgå med en höjning av folkpensionens grundbelopp till av basbeloppet och höjning av pensionstillskottet till av basbeloppet, ökar kostnaderna för folkpensionen med ca . Kvarvarande belopp av kompensationen för devalveringen, enligt regeringens förslag , skall enligt tidigare föreslagen vpk-motion 1987/88:Sf236, användas till höjning av de kommunala bostadstilläggen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att fr. o. m. höja folkpensionens grundbelopp till av basbeloppet för ensamstående med motsvarande höjning för makar, 2. att beslutar att fr. o. m. höja pen- Mot. 1987/88 sionstillskotten för ålderspensionärer till av basbeloppet och för Sf30 förtidspensionärer till av basbeloppet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Sk33 · 1988-03-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk33 av m. fl. (fp,c) med anledning av prop. 1987/88:91 om skatten på alkoholdrycker I regeringens proposition 1987/88:91 föreslås att skatten på spritdrycker och starköl höjes. Vi hälsar det förslaget med tillfredsställelse. Ur alkoholpolitisk synpunkt har skatteinstrumentet visat sig vara ett bra sätt att minska konsumtionen. Genom skatteinstrumentet önskar man även styra konsumtionsmönstret till alkoholsvagare drycker. När regeringen nu föreslår att skatten på lagrat lättöl skall avskaffas verkar det inte logiskt att skatten på läskedrycker skall behållas. Enligt vår mening bör även skatten på läskedrycker avskaffas. Om läskedrycker skattebefrias kommer detta att innebära ett skattebortfall som lämpligen kan kampenseras genom ytterligare skattehöjningar på starköl och starksprit. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avskaffa skatten på läskedrycker och att skattebortfallet kompenseras inom alkoholskattesystemet. () () ()
mot · GB02Sk34 · 1988-03-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk34 av m. fl. (c,fp) med anledning av prop. 1987/88:91 om skatten på alkoholdrycker Regeringen föreslår i proposition 1987/88:91 att en särskild skatt införs på alkoholsvaga lättviner. Det vin som därmed skall introduceras har en alkoholstyrka som blir högre än starkölets, vars högsta volymprocent alkohol är . Det har aldrig lyckats att i introducera en ny svag alkoholdryck som ersättning till befintliga alkoholdrycker. I propositionen ger regeringen förslag som tidigare prövats och avvisats av (SkU 1987/88:5). Det gällde då önskemål om att få tillverka och sälja svensk cider på samma villkor som öl. Förslaget innebar att helt nya alkoholsorter skulle introduceras. Exempel är cider av äpplen, päron m. m. Detta förslag återkommer i regeringens proposition om skatten på alkoholdrycker. Det finns inga utredningar som talar för att skatteutskottets ställningstagande inte var det riktiga och det föreligger därför inga skäl till att nu återkomma med detta förslag. Fruktodlare, restaurangägare och andra intressenter ser här möjligheten att ersätta socker med alkohol som konserveringsmedel. Det innebär att vi kan få nya sorters bordsdricka som exempelvis lingondricka, enbärsdricka, blåbärsdricka som egentligen är viner med en alkoholhalt i starkölsnivå. Det är inga oskyldiga drycker som man lätt förleds att tro då namnen inte ger sken av att alkoholinnehållet är så högt som det verkligen är. Det finns stor risk att dessa alkoholsvaga viner kommer att lanseras som hälsoviner framtagna för att passa människor som är medvetna om nödvändigheten av riktig kost och motion. Det finns således tunga alkoholpolitiska skäl som motiverar åtgärder för att förhindra att dessa lättviner introduceras. Med kännedom om det dryckesmönster som leder till ett alkoholberoende inser vi faran av att dessa nya vinsorter tillåts. Det förslag som föreligger kommer inte att främja beslut om att minska den totala alkoholkonsumtionen med fram . Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förslaget i proposition 1987/88:91 i den del som avser alkoholsvaga lättviner. () () () () () () ()
mot · GB02Sk35 · 1988-03-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk35 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:91 om skatten på alkoholdrycker Enligt proposition 1987/88:91 har konsumtionen av såväl spritdrycker som vin utvisat en minskad försäljningsvolym. En sådan utveckling är i enlighet med de alkoholpolitiska målsättningarna och bör därför välkomnas. Försäljningen av starköl uppvisar en ökad försäljning och därför föreslås en höjd skatt. Denna skattehöjning är svårförståelig med tanke på att starkölet är en i förhållande till vin och spritdrycker alkoholsvag dryck. har i en skrivelse till regeringen begärt att skatten på starköl differentieras i tre klasser. Önskemålet innebär dels en sänkt skatt på starköl med en alkoholstyrka om högst 3,5 viktprocent, dels att ett starköl med högre alkoholhalt än nuvarande starköl skall få försäljas med förhöjd skatt. Mycket tyder på att ett svagare starköl än det nuvarande skulle köpas på bekostnad av nuvarande starköl och att det extra starka starkölet skulle köpas på bekostnad av spritdrycker och viner. Vi anser att bryggeriindustrins önskemål bör tillmötesgås i detta fall. I propositionen föreslås sänkt skatt på lättvin med en högsta alkoholhalt om 7 volymprocent. Här tas alltså hänsyn till alkoholhalten, vilket är bra, även om man kan fråga sig vilken kvalitet det blir på detta alkoholsvaga vin. När nu alkoholbeskattningen åter är aktuell vill vi framföra förslaget att beskattning sker i förhållande till vinernas alkoholhalt. är beskattningen mycket progressiv; ju dyrare inköpspris desto högre pålaga. Följden av en beskattning efter alkoholhalt torde innebära att enklare viner kommer att kosta något mer än , vilket kan ge en något lägre konsumtion. Starkare viner blir dyrare än svagare, vilket också kan ge en lägre konsumtion. Viner med kvalitet kommer att få ett lägre pris och kvalitetsmedvetandet stiger. Den totala konsumtionen torde minska något med den föreslagna förändringen, vilket är att eftersträva. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår proposition 1987/88:91, 2. att hos regeringen anhåller om nytt förslag om differentierad skatt på starköl i enlighet med Svenska bryggareföreningens förslag, 3. att hos regeringen anhåller om nytt förslag om alkoholbeskattning i förhållande till alkoholstyrka. () (m) () ()
mot · GB02Sk36 · 1988-03-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk36 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:91 om skatten på alkoholdrycker I proposition 1987/88:91 föreslås att skatten på lättöl slopas. Det förslaget hälsas med tillfredsställelse. Ur alkoholpolitisk aspekt är det angeläget att stimulera till konsumtion av alkoholfria drycker. Regeringen motiverar förslaget att slopa skatten på lättöl med att lättölskonsumtionen minskat och att starkölskonsumtionen ökat. Förslaget är bra, men det finns också andra drycker än lättöl som utgör alternativ till alkoholdrycker. Därför borde regeringen ha föreslagit att skatten på både läsk och lättöl tas bort. Detta skulle kunna stimulera bryggerier, fruktodlare m.fl. att finna nya alkoholfria produkter, vilket är önskvärt för att minska den totala alltför höga alkoholkonsumtionen. En skattebefrielse för läskedrycker bör kopplas till en höjning av skattesatsen på alkoholhaltiga drycker. Vi har velat arbeta för denna inriktning genom motioner som lagts tidigare under den årliga allmänna motionstiden. I vår senaste motion angående Ändrad skatt på alkoholfria drycker (1987/88:Sk827) hävdar vi att ett sätt att öka attraktionskraften hos de alkoholfria dryckerna är just skattebefrielse. Därigenom kan man stimulera en minskad total alkoholkonsumtion. Att nå ett sådant mål har redan tidigare beslutat sig för. I proposition 1987/88:91 om skatten på alkoholdrycker är denna målsättning mycket väl beskriven. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avskaffa skatten på både läsk och lättöl. () ()