ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub816 · 1988-01-26 00:00:00 — 36. att beslutar att till D19. Samhällsvetenskaplig fakultet tillföra anslaget från anslaget B7. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, [att beslutar att studiebidrag för studier utomlands skall utgå i enlighet med CSN:s förslag,1 ] [att beslutar att tillföra anslaget E3. Studiehjälp för ändamålet utlandsstudier ,' ] [att beslutar att de särskilda anslagsposterna under anslaget E5. Vuxenstudiestöd, Uppsökande verksamhet på arbetsplatser samt Planering av uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer avskaffas,' ] [att under anslaget E5. till särskilt vuxenstudiestöd för /89 anvisar ett reservationsanslag av ,'] [att under anslaget E5. till korttidsstudiestöd för /89 anvisar ett reservationsanslag av ,'] [att godkänner att av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /89 används för att finansiera anslaget E5. Vuxenstudiestöd m. m.,' ] [att till E5. Vuxenstudiestöd m.m. för /89 anvisar ett reservationsanslag av ,' ] [ att godkänner att av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /89 används för att finansiera anslaget E6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar,' ] [ att till E6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar för /89 anvisar ett förslagsanslag av ,' ] [ att beslutar att under anslaget H1. Kulturellt utbyte med utlandet för anslagsposten Bidrag avseende högskoleföreträdare i internationella organisationer för /89 anvisa ett reservationsanslag av 500000 kronor.2] ' 1987/88:Sf421 2 1987/88: Kr329 () () Hans Nyhage (m)
mot · GB02Ub817 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub817 av m. fl. (fp) om utbildningen i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:492 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad teoretisk gymnasieutbildning i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiska hänsyn vid utbyggnad av universitets- och högskoleutbildning i län. () () () () () () (fp) ()
mot · GB02Ub818 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub818 av m. fl. om utbildningen vid i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N335 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning, utveckling och forskning. () ()
mot · GC02A243 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A243 av m.fl. (fp) Arbetsförmedlingarnas insatser inom hantverkssektorn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N277 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsförmedlingarna. (fp) () () ()
mot · GC02A244 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A244 av m.fl. (fp) Ungdomars arbetsmiljö, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So251 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att sådan anpassning får göras av svensk lagstiftning som möjliggör en anslutning till om barnarbete, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning om barns och ungdomars arbetsmiljö vid . () () () () () () () () () ()
mot · GC02A406 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:A406 av och (c, s) Lokaliseringen av KAS-administrationen Handläggningen av kontant arbetslöshetsersättning skall koncentreras till ett å två ställen i . Vi föreslår att en central för KAS-handläggning byggs upp i . har haft en mycket besvärande befolkningsutveckling och behöver ett ordentligt tillskott av arbetstillfällen. Uppbyggnaden av en KAS handläggningscentral innebär också en bassatsning för teknikuppbyggnad som blir positiv för hela inlandet. Vi vill med det anförda hemställa att beslutar att av regionalpolitiska skäl förlägga en KAS handläggningscentral till kommun.
mot · GC02A604 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:A604 av m.fl. (s) Alkoholprogram som del av arbetsmiljöarbetet En ökande medvetenhet om alkoholens roll som olycksfaktor, faktor för otrivsel och social störning på arbetsplatsen håller på att växa fram. Det finns anledning att se denna utveckling som en naturlig del av det ökade intresset för arbetsmiljöfrågor som helhet. Att alkoholen är en väsentlig orsak till ökad både kort- och långtidssjukskrivning, social utslagning och för tidig död är det ingen som ifrågasätter . I en nyligen publicerad studie från framgår att alkoholen är ensam faktor till död bland personer i vart fjärde fall (). Arbetsplatsen har - om den är förberedd för det - en mycket stor möjlighet att både tidigt upptäcka och hjälpa människor med missbruksproblem och att varaktigt stödja och vårda. För de allra flesta - och det gäller också missbrukare med ett mycket långt skridet missbruk - är ett arbete det viktigaste livsinnehållet. Arbetsplatsens möjligheter att hjälpa är därför unik. Det finns på en rad arbetsplatser inom den statliga sektorn ett omfattande programarbete mot alkoholproblem. Ofta innehåller detta ingredienser av förebyggande arbete, insatser för tidig upptäckt och vård med kamratsstödsinslag. Statshälsan har arbetat för att bygga upp kompetens på detta område och har genom sin utvecklingsverksamhet (Statshälsan ) kommit mycket långt. Tyvärr har inte alla statliga arbetsplatser alkoholpolicy, handlingsprogram eller en i övrigt genomtänkt strategi. Det är angeläget att staten som arbetsgivare i detta avseende går före och anvisar väg för kommuner, landsting och privat företagssamhet. De vinster detta kan ge för folkhälsa, ökad effektivitet i offentlig sektor och inom industrin motiverar långt gående insatser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vidareutveckling av den statliga personalpolitiken i vad avser kampen mot alkoholskador. () () () ()
mot · GC02A755 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:A755 av m.fl. (s) Ratifikation av om barnarbete Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N352 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ratificering av konvention om minimiålder för tillträde till arbete. () ()
mot · GC02Bo11 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Boll av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:77 om ändringar i fastighetsbildningslagen (1970:988) m.m. Propositionen innefattar ett flertal justeringar av främst fastighetsbildningslagen som en följd av fastighetsbildningsutredningens allmänna översyn. Justeringarna förefaller väl motiverade och förankrade. Men vi saknar den komplettering som innebär att fastighetsbildningsbeslut bringas i överensstämmelse med naturresurslagens hushållningsbestämmelser. I fastighetsbildningslagen 3 kap. 1-4 §§ återfinns de allmänna lämplighetsoch planvillkoren. I 2 § anges bl.a. att fastighetsbildning inte får ske i strid mot detaljplan, fastighetsplan eller områdesbestämmelser. Enligt 3 § får fastighetsbildning inte ske om det skulle försvåra områdets ändamålsenliga användning, föranleda olämplig bebyggelse eller motverka lämplig planläggning. Den uttryckliga anknytning till NRL som finns i alla närliggande lagar saknas i FBL. Vi finner detta olyckligt inte minst till följd av det starkt växande behovet av hushållning med alla naturresurser. Redan vid remissbehandlingen av förslaget till ny naturresurslag föreslog några instanser att bl.a. FBL skulle anknytas till NRL. Departementschefen framhöll i proposition 1985/86:3 sid 149: Det finns emellertid situationer där beslut enligt lagarna självständigt kan styra markanvändningen på ett sätt som inverkar på det framtida utnyttjandet av olika markområden och där det således kan finns skäl för prövningsmyndigheten att själv grunda beslutet på sådana överväganden som förutsätts i NRL. En eventuell anknytning mellan dessa lagar och NRL förutsätter emellertid ytterligare utredning. Någon ytterligare utredning har oss veterligt inte genomförts. Vi tror inte heller att det behövs. Erfarenheterna från tillämpningen av berörda lagar borde vara tillräcklig grund för beslut om en komplettering av FBL-1.ex. i en ny paragraf: 3 kap. 3 a §. Dessutom måste då NRL 1 kap. 2 § kompletteras med fastighetsbildningslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om sådan ändring av fastighetsbildningslagen att den anknyts till naturresurslagen i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att beslutar om sådan ändring av naturresurslagen som Mot. anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Bo221 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89: Bo221 av och (båda s) Räntebidrag till gemensamma lokaler Gemensamma lokaler finansieras med bostadslån, i vissa fall med räntebidrag. Enligt lånefÖrfattningarna utgår bostadslån med räntebidrag för utrymmen för samvaro, hobby och lek som är avsedda för ett begränsat antal hushåll och som omfattas av upplåtelseavtalen för bostäderna. Enligt anvisningarna avses med ett begränsat antal hushåll cirka 100. Denna begränsning beror på att det ska vara ett nära samband mellan bostad och lokal. Men även andra typer av lokaler för större grupper behövs och borde kunna få räntebidrag. Lokala förutsättningar såsom exempelvis bebyggelsens karaktär och de boendes organisationsformer måste vara det som bildar underlag för huruvida bidrag ska utgå. En viktig målsättning är att gränserna mellan verksamhet bedriven i samhällets regi, t. ex. på daghem och på ålderdomshem, och den verksamhet som bedrivs ideellt i bostadsområdena suddas ut och att samarbete mellan verksamheterna stimuleras. Bestämmelserna om räntebidrag försvårar tyvärr en sådan utveckling. Eftersom bidrag utgår till lokaler för fritidsverksamhet bedriven av de boende men inte till den kommunala verksamheten blir följden ofta att såväl lokal samordning som samordning av verksamheterna uteblir. Detta är både ur ekonomiska och kvalitetsmässiga skäl olyckligt. Samma typ av verksamhet bedriven av olika huvudmän behandlas olika. Således är det fullt möjligt för ett föräldrakooperativ inom ett bostadsområde att få räntebidrag till sina lokaler med nuvarande bestämmelser medan motsvarande verksamhet i regi inte kan få dessa bidrag. Denna orättvisa mellan samma typ av verksamheter måste försvinna. Ålderdomshem kan få räntebidrag för gemensamma utrymmen. Om ålderdomshemmet däremot skulle öppna de gemensamma utrymmena inte bara för boende på hemmet utan också för andra pensionärer utgår inte räntebidrag. Det lönar sig alltså att begränsa lokalernas användning och behålla slutenheten på ålderdomshemmen, tvärtemot de intentioner som samhället i andra sammanhang ger uttryck för. Lokaler för samordnad verksamhet har en mycket viktig funktion i uppbyggnaden av närservice, sociala kontaktnät, samverkan mellan förvaltningar och den informella sektorn. Verksamheterna i dessa lokaler stärker möjligheten för äldre, handikappade och långtidssjuka att bo kvar i sina områden och stimulerar föräldrar att ta ett ökat ansvar för den omsorg som ges för deras barn. De styrmedel som samhället förfogar över måste stimulera en sådan utveckling. Därför måste en översyn av nuvarande finansie ringsmöjligheter ske i syfte att finna former som innebär rimliga och rättvisa hyresnivåer. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av nuvarande finansieringsmöjligheter för byggande av gemensamma lokaler i enlighet med vad som i motionen anförts. () () 1988/89 Bo221
mot · GC02Bo302 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89: Bo302 Behovet av tjänster som biträdande länsantikvarie fick länsstyrelserna möjlighet att inrätta tjänster som länsantikvarie; ett viktigt steg för länsstyrelserna att få kompetens inom kulturminnesområdet. var från böljan en enmansenhet. Bemanningen kvarstår oförändrad i de flesta län. Redan vid inrättandet av tjänsterna fick länsantikvariema en stor arbetsvolym. Arbetsvolymen har ständigt ökat. Arbetsbördan har blivit orimlig. Situationen är mycket ansträngd. Detta framgår mycket tydligt av yrkandena från länsstyrelserna. Inte mindre än 14 länsstyrelser yrkar nya tjänster inom kulturminnesvården. Regeringen har föreslagit tre. Den av regeringen föreslagna utbyggnadstakten är helt otillräcklig. finner det nödvändigt att biträdande länsantikvarie inrättas vid samtliga länsstyrelser, där sådana tjänster saknas. Ett län som saknar biträdande länsantikvarie är . Grannlänen och har tjänster som biträdande länsantikvarie. kommer enligt budgetförslaget att få. Det är bra och nödvändigt. är ett skiftande och variationsrikt län. Längst i söder finns det ljuvliga Mälarlandskapet med dess lummiga hagar, lövskogar och slättområden. Sedan kommer mellanbygden med omväxlande jord och skog och med insprängda bruksorter. Länets norra del tillhör Bergslagsområdet, där skogen dominerar. I Bergslagen och i mellanbygdens bruksorter har tidigare järnhanteringen varit mycket betydelsefull. slättland har en hög fornlämningstäthet. Närmare 20000 fornlämningar finns registrerade i . Fornlämningstätheten liknar den i och . Säteribildningen i har gett upphov till många högklassiga byggnader och byggnadsmiljöer. Norr om slättområden finner man en lång rad bruks- och gruvmiljöer av högsta värde ur kultur- och industrihistorisk synpunkt, ofta unika internationellt sett. I Bergslagen finns vårt lands äldsta jämframställningsplatser med första masugn. Det är ytterst viktigt att vårt kulturarv tas till vara och görs levande. Som ett led i strävan att föra ut kunskapen om Bergslagens kulturminnen till en större allmänhet har Bergslagen utvecklats. som har blivit omfattande, har utvecklats under medverkan av . Som tidigare framhållits är det nödvändigt med en snabbare utbyggnadstakt av tjänster vid länsstyrelserna inom kulturminnesområdet än vad regeringen föreslagit. bör ges högsta prioritet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ytterligare tjänster därav en i fr. o. m. /90 som biträdande länsantikvarie vid länsstyrelserna. 1988/89 Bo302
mot · GC02Bo518 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo518 av och (vpk, mp) Stärkt skydd för Ammerån uppströms Överammer är skyddad mot vattenkraftutbyggnad, reglering och överledning enligt naturresurslagen (NRL) 3 kap. 6 §. Den orörda delen mellan Överammer och () hotas nu genom ett överledningsprojekt mellan Överammer och Gesunden. Kraftbolaget hävdar att projektet har stöd i NRL 2 kap. 8 § (riksintresse för energiproduktion). Kommun, länsstyrelse, naturvårdsverk m fl hävdar riksintresset för naturvården och friluftslivet (NRL 2 kap. 6§). Om flera riksintressen står emot varandra skall enligt NRL 2 kap. 10 § "företräde ges åt det eller de ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Redan enligt naturresurslagens nuvarande lydelse borde det stå klart att hela Ammerån skall skyddas. anser dock att det relativt marginella kraftproduktionsintresset väger tyngre. I ett yttrande till regeringen sammanfattar : Enligt uppfattning skall Ammerån inte byggas ut. Ån är ett av de sista nästan helt orörda vattendragen i sin storleksklass i landet. Ån är unik på grund av sin vattenkemi och har därmed ett stort vetenskapligt värde, inte minst i delen nedströms överledningspunkten. Ån är av dokumenterat riksintresse för naturvård och för friluftsliv och framstår i kommunala och regionala planeringsdiskussioner som ett viktigt bevarandeobjekt. Från energiförsörjningssynpunkt finns - sett i riksperspektiv - alternativa energikällor. En utbyggnad enligt ansökan medför bestående skador på naturmiljön och oersättlig förlust av ett av de bästa exemplen i landet på den hotade och försvinnande naturtypen orörda vattendrag. Vi finner det angeläget att förtydligar sin uppfattning om naturvårdsintressets tyngd genom att i NRL 3 kap. 6 skydda Ammerån i sin helhet, i enlighet med nedanstående lagförslag. , Ammerån uppströms Överammer, Storån-Dammån samt Hårkan uppströms Hotagen , Ammerån, StorånDammån samt Hårkan uppströms Hotagen Med hänvisning till det anförda yrkar vi att beslutar om sådan ändring i lagen om hushållning med naturresurser m.m. att hela Ammerån skyddas genom ovanstående ändring i 3 kap. 6 §. (vpk) () 1988/89 Bo518
mot · GC02Fi102 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fil02 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av I budgetpropositionen kunde vi med glädje konstatera att studieförbunden på länge föreslås en anslagshöjning som till en del återställer det som förlorats genom ökade kostnader. I proposition 1988/89:151 föreslår regeringen i åtstramningssyfte att arbetsgivaravgifterna skall höjas . Förslaget syftar till att i ett längre perspektiv dämpa kostnadsökningarna i en hårt ansträngd ekonomi. På kort sikt kan det uppstå problem då dessa kostnader äter upp större delen av de höjda bidragen för studieförbunden. Studieförbunden har redan en hårt ansträngd ekonomi. Situationen är oroväckande på flera sätt: o I ett läge när studieförbundens verksamhet tenderar att öka kan nya kostnader försvåra möjligheterna att verka för en utjämning av kulturella och utbildningsmässiga ojämlikheter samt att ta sig an de nya uppgifter som är nödvändiga , o Att planera en verksamhet inom ABF, och säkerligen även inom övriga studieförbund, är mycket svårt. Det finns, tyvärr, inga reserver att ta till för oförutsedda kostnader. ABF och övriga studieförbund balanserar redan på marginalen, o För att hålla en hög kvalitet på verksamheten behövs många kunniga Det vore olyckligt om studieförbunden måste skära ned på verksamheten eller arbeta med större grupper, något som direkt strider mot våra grundläggande idéer om hur studie- och kulturverksamhet skall bedrivas. o Studieförbunden har en viktig uppgift när det gäller folkbildnings- och Det är därför nödvändigt att finna former för ett fungerande ekonomiskt stöd till folkbildningsverksamheten. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studieförbundens ekonomiska situation.
mot · GC02Fi308 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi308 av och (båda mp) En interkommunal utjämningsfond Ju mer den så kallade kommunala servicen utvecklats och kommunalskatterna stigit ju mer har skillnaden i skattekraft mellan kommunerna ökat i betydelse. Staten har då gått in och utjämnat dessa skillnader. Detta har skett genom att staten utbetalar skatteutjämningsbidrag till kommuner och landsting. inbetalar sedan också ett antal kommuner en skatteutjämningsavgift till staten. beräknas skatteutjämningsbidraget till medan skatteutjämningsavgifterna beräknas bli . har dessa skatteutjämningsavgifter fyrdubblats. Rundpumpningen av medel från kommunerna till kommunerna pekar på att man borde komma fram till ett interkommunalt utjämningssystem där staten enbart fastställer riktlinjerna genom lagstiftning och kommunerna sedan omfördelar medel med hänsyn till de normer som finns. Utjämningen mellan ekonomiskt starka och ekonomiskt svaga kommuner skulle då ske via en interkommunal utjämningsfond. Hänsyn skall tas till kommunernas skattekraft, åldersfördelning och geografiska förhållanden. För att stärka kommunernas skattekraft så att bidragen från staten kan slopas borde företagsskatten och fastighetsskatten återgå till kommunerna. Fastigheter och företag är lika beroende av den kommunala servicen och det finns därför all anledning att de betalar såväl som landstingsskatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar begära att regeringen tillsätter en utredning för att utarbeta förslag till en interkommunal utjämningsfond i enlighet med vad som ovan anförs i motionen.
mot · GC02Fi314 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi314 av m.fl. (mp) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk455 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändring av principerna för skatteutjämning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av närfonder och om vinstdelningsskatt. () () () () gotab 16739, 1989
mot · GC02Fi713 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi713 Införande av offentlighetsprincipen i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U228 hemställs 1. att begär att regeringen tar initiativ för att införa offentlighetsprincipen i Världsbanksgruppen och IMF, 2. att begär att regeringen tar initiativ till diskussioner med regeringar i likasinnade länder och med regeringar i om möjligheten att skapa en FN-bank. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Marbo (vpk)
mot · GC02Fi99 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi99 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av Med hänvisning till vad som i proposition 1988/89:150 och i motion 1988/89:Fi63 anförs om regeringens motiv för höjning av den allmänna löneutgiften (begränsning av löneutrymmet) kan kommunisterna inte ställa sig bakom förslaget om den generella höjningen utan vissa villkor. Vi anser för det första att stat, kommuner, landsting och ideella föreningar skall undantas från den 2-procentiga höjningen av löneavgiften. Därutöver menar vi att någon höjning över huvud taget inte bör ske om inte de inkommande medlen används för insatser för de lågavlönade. Vår beräkning ger vid handen att står till förfogande för sådana insatser 1989. Detta år bör inkomsten av den allmänna löneavgiften användas för att finansiera en inkomstskatterabatt för de lågavlönade. beräknas inkomsten av löneavgiften bli ca . Den bör då fördelas så att hälften används för skatterabatt , och hälften tillförs den offentliga sektorn för investeringar. Skatterabatten bör utformas så att rabatten är högst i de lägsta inkomstlägena och helt försvinner vid . Skatterabatten skall gälla inkomst av tjänst. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag om skatterabatt till de lågavlönade. Vad gäller den extra löneavgiften för att hejda överhettningen i avvisas denna helt av oss, och som anförts i motion 1988/ 89:Fi67 föreslår vi i stället en investeringsavgift. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om den allmänna löneavgiften och skatterabatt, 2. att , därest den beslutar höja den allmänna löneavgiften, beslutar undanta den offentliga sektorns verksamheter och ideella föreningar från höjd allmän löneavgift, 3. att, därest ej bifaller yrkande 1 och 2, avslår regeringens förslag om allmän löneavgiftshöjning. 4. att avslår regeringens förslag om extra löneavgift för Mot. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Fö431 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89: F5431 av m.fl. (vpk, c, mp) Anstånd med militär utbildning för vissa kandidater i politiska val Enligt FFS -83:31 (Försvarets tjänsteföreskrifter för Försvarets personal) har personer under militärutbildning rätt till tjänstledighet för bl. a. politiska förtroendeuppdrag i kommun, landsting och parlamentariska församlingar. Däremot har endast partipolitiska ombudsmän rätt till tjänstledighet valår. förhåller det sig så, att det inte är ombudsmännen som reser runt för att hålla politiska tal och träffa väljare, utan det är de personer som står på valbar plats på kommun-, landstings- och riksdagslistorna. Även de som är ordförande i lokalorganisationer och distriktsstyrelser har en viktig funktion månaderna före ett val. Vi anser att rätten till tjänstledighet/anstånd från militärutbildning även skall gälla personer som står på valbar plats på kommun-, landstings- och riksdagslistor, samt för ordföranden i partipolitiska organisationer från fram till valdagen . Demokratiska val måste gå före militär utbildning i fredstid. Samma rätt anser vi skall gälla vad beträffar rätten till anstånd vid inkallelse till repetitionsövning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att rätten till tjänstledighet/anstånd från militär utbildning skall omfatta personer som står på valbar plats på kommun-, landstings- och riksdagslistor från fram till valdagen , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att rätten till tjänstledighet/anstånd från militär utbildning skall omfatta ordföranden i partipolitiska organisationer från fram till valdagen . lrhammar (c) ()