mot · GB02So709 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So709 av m. fl. (c) om arbetsmiljön Arbetsmiljöfrågor har drivits på flera områden . Arbetsmiljölagen som antogs under den icke-socialistiska regeringsperioden har varit avgörande för att nå fram till bättre förhållanden. Utbyggnaden av företagshälsovården och yrkesinspektionen har också haft stor betydelse liksom vidgade befogenheter för de anställda vad gäller säkerhet i arbetet. Trots detta finns mycket att göra. Vi kan utgå från att vi aldrig uppnår en situation där arbetsmiljöfrågorna är slutgiltigt lösta. Nya problem uppkommer genom den tekniska utvecklingen och genom förändrade arbetsformer som t. ex. leder till ökat ensamarbete. Det är angeläget att psykosociala arbetsmiljöfrågor uppmärksammas parallellt med de mer påtagliga problemen. Åtgärder för att förbättra arbetsmiljön är inte bara ett intresse för den enskilde arbetstagaren utan i hög grad också för företagen och för hela samhället. Antalet förtidspensionerade har ökat starkt, liksom antalet anmälda arbetsskador. Orsakerna till detta är flera, men underlåtelser i arbetsmiljösammanhang torde ha en inte oväsentlig betydelse. Företagshälsovården har, främst , utvecklats snabbt. Från att den till en början mest omfattat större företag har undan för undan mindre företag tillkommit. Det kan förväntas att utvecklingen fortsätter så att allt fler människor får tillgång till företagshälsovård. har att, under arbetarskyddsstyrelsen, svara för den regionala tillsynsfunktionen vad avser efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen, samt, i vissa fall, efterlevnaden av lagen om kemiska produkter. har yrkesinspektionen också övertagit den tillsynsverksamhet som kommunerna tidigare haft. Enligt vår uppfattning bör yrkesinspektionens arbete inriktas på centrala områden som rör säkerhet, liv och hälsa. Trivselfrågor och liknande måste kunna lösas i annan ordning. Myndighetsutövningen mot enskilda företag kan på så sätt minskas och mer koncentreras på väsentligheter. Vi vill i det här sammanmhanget lyfta fram några yrkesområden som vi anser måste uppmärksammas: Arbetsmiljön för vårdbiträden är ofta tung, både fysiskt och psykiskt. Arbetsskadorna är många och personalomsättningen stor. De allra flesta orkar eller önskar inte arbeta heltid. Detta gäller inte minst de som arbetar inom /hemsjukvården, och vilkas situation vi i det här sammanhanget särskilt vill peka på. Dessa vårdbiträden kan möta ganska speciella svårigheter, vilka bidrar till att minska arbetets attraktivkraft. Det är ett känt faktum att det blir allt svårare att rekrytera kunnig personal till hemvårdsverksamheten som många hoppar av från yrket . Den hemmafru-generation som länge utgjort en stabil stomme i är nu på väg att försvinna. Arbetet innebär ofta flera tunga moment, inte minst när vårdtagaren är sängliggande och behöver hjälp också med den personliga hygienen. Många som slutar gör det på grund av utslitna ryggar och axlar etc. Flera av de tekniska hjälpmedel som finns t. ex. för att lyfta en person är avsedda för institutionsbruk och därför mindre lämpliga i en hemmiljö. En sådan anordning kan av den enskilde uppfattas som ett motbjudande inslag i det egna hemmet. Det kan därför bli fråga om grannlaga avvägningar mellan hänsynen till vårdtagarens integritet och självbestämmande och vad som är önskvärt ur arbetsmiljösynpunkt. Arbetarskyddsstyrelsen har utfärdat allmänna råd för omvårdnadsarbete i hemmiljö. Där sägs bl. a. Arbetsmiljön är särskilt i detta arbete i hög grad en arbetsorganisatorisk fråga, en fråga om utbildning och kommunikation och en etisk fråga. Styrelsen betonar att kommunens ansvar för den enskildes rätt till hjälp och vård inte begränsar kommunens ansvar för arbetsmiljöfrågor. Däremot ställer, enligt styrelsen, den enskildes behov och önskningar särskilda krav på arbetsplanering, organisation, hjälpmedel etc. I råden betonas att arbetstagaren behöver känna till, förutom hjälp- och vårdbehovet i allmänhet, också insatsens målsättning, vad den enskilde själv vill och kan göra samt ekonomiska, hygieniska, psykiska och sociala förhållanden i hemmet. Av formuleringarna i råden kan man utläsa svårigheternas särart. I betänkandet SoU 1987/88:5 avstyrker socialutskottet vår tidigare motion i ämnet. Man gör det bl. a. med hänvisning till att en arbetsgrupp med företrädare för arbetarskyddsstyrelsen, , och de fackliga organisationerna fått regeringens uppdrag att utarbeta förslag till praktiska lösningar av arbetsmiljöproblem inom . Det är också vår förhoppning att gruppens arbete skall bli framgångsrikt. Anledningen till att vi på nytt väcker en motion är de många propåer om problem av redovisat slag, som kommit . Vad som då framför allt framkommer är att unga oerfarna arbetstagare i många fall inte klarar av att leva upp till alla de förväntningar som ställs på hemtjänstpersonalen och som bl. a. framgår av arbetarskyddsstyrelsens råd. Det är därför enligt vår uppfattning viktigt, att arbetsgruppen särskilt beaktar denna fråga, och att sekretessfrågorna ytterligare belyses i sammanhanget samt att utvecklingsarbetet vad gäller tekniska hjälpmedel bl. a. måste inriktas på hjälpmedel som smidigt kan inordnas i hemmiljö. Om hemvårdsverksamheten skall kunna utvecklas i den omfattning och kvalitet, som avsikten är, är det nödvändigt med en långsiktig planering, som också inrymmer arbetsmiljöaspekten. Inom livsmedelsarbetet finns yrkesgrupper med uttalade arbetsmiljöproblem. I det här sammanhanget vill vi något belysa köttstyckarnas situation. Eftersom arbetet med köttstyckning är ensikdigt och sker i låg temperatur blir påfrestningarna stora på nacke, axlar och skuldror. Skärskador är dessutom vanligt förekommande. De svenska bestämmelserna anger att köttets temperatur vid styckning skall vara och styckhallens + . Denna regel tillämpas emellertid endast vid ett slakteri i landet. För alla övriga gäller EG:s betydligt strängare regler nämligen för köttet och + för lokalerna. EG:s hårda krav, som är utformade med tanke på länder med rik bakterieflora, ökar arbetsmiljöproblemen markant. Den låga temperaturen gör köttet hårdbearbetat och ökar risken för muskelskador och andra skador. Fem svenska slakterier har begärt att få dispens från EG-reglerna. De vill få tillåtelse att stycka köttet dagen efter slakten då köttet är mellan + 10 och -I-16 grader men färskare än om man skall vänta tills temperaturen sjunkit till -I- . ligger dispensansökningarna hos i . Endast ett land, , har fått dispens. Vid sidan om dispensansökningarna till EG har framställningar gjorts till livsmedelsverket om lättnader i bestämmelserna. Exporten till EG har nämligen varit ytterst begränsad. Det finns således också enligt vår uppfattning starka skäl som talar för att de svenska reglerna får tillämpas i betydligt större utsträckning än . Få arbetsmiljöfrågor har blivit så uppmärksammade som de som rör bildskärmsarbete. Bildskärmen är ett exempel på teknikens framsteg, som kan spara tid och ge ökad säkerhet och effektivitet i arbetet. Om den nya tekniken skall kunna komma till rätt användning i arbetslivet, måste den emellertid anpassas till människans förutsättningar. Mest framträdande i massmediadebatten har oron för graviditetsstörningar varit. Att strålningen från bildskärmar kan förorsaka graviditetsstörningar och fosterskador har inte kunnat bevisas. Så länge forskningen inte är helt entydig och klarläggande måste emellertid oron tas på allvar. Enligt vår uppfattning är det därför viktigt att gravida kvinnor fått rätt till omplacering. Det som är klart belagt av forskning och erfarenhet är att följande besvär kan uppstå vid arbete framför bildskärm: ögonbesvär, muskelbesvär, hud besvär och stressreaktion. I syfte att minimera dessa problem har arbetarskyddsstyrelsen givit ut föreskrifter. Dessa är emellertid diffust formulerade och har heller inte beaktats i önskvärd grad. Det förekommer t. ex. tämligen ofta att bildskärmar installeras i altför små kontorsrum, inte minst inom den offentliga sektorn, vilket ger upphov till förhöjd temperatur och därmed ökad risk för t. ex. hudbesvär. Likaså förekommer det att anställda arbetar, utan rekommenderade avbrott, framför skärmen. Eftersom datoriseringen av arbetsplatserna kommer att utvecklas betydligt , kommer allt fler personer att syssla med bildskärmsarbete. Inom TCO räknar man t. ex. med att var tredje anställd arbetar vid bilskärm . Det är således angeläget att bildskärmens skadeverkningar klarläggs på alla punkter och att nödvändiga åtgärder för att minimera påvisade arbetsmiljöproblem kommer till stånd. Eftersom bildskärmen i hög grad är en internationell vara är det också viktigt att testverksamhet och produktutveckling sker i samarbete med andra länder. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmiljöproblem i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmiljöproblem för livsmedelsarbetare, 3. att hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att utarbeta mera precisa regler vad gäller lokaler, ergonomi och arbetstid vid arbete med bildskärmar, 4. att hos regeringen begär förslag om rätt till omplacering för gravida kvinnor som arbetar vid bildskärm, 5. att hos regeringen begär initiativ för ökat internationellt samarbete vad gäller produktutveckling och testverksamhet om bildskärmsarbetets arbetsmiljö. () () ()