ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sf507 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf507 av i och () om en högtidlighet för nyblivna svenska medborgare Då en invandrare blir svensk medborgare sker detta i form av att man erhåller ett skriftligt bevis på detta. Enligt uppgift anser många nyblivna svenska medborgare att någon form av högtidlighet borde föregå erhållandet av svenskt medborgarskap. När en person i har fått sin ansökan om kanadensiskt medborgarskap beviljad, fastställer medborgarskapsdomstolen tidpunkt för en offentlig ceremoni under vilken vederbörande skall avlägga medborgarskapseden. Vanligen brukar det vara fler personer som avlägger eden. Själva ceremonin äger rum i medborgarskapsdomstolamas lokaler. En högtidligare ceremoni av något slag förekommer alltid i när en person blir amerikansk medborgare. Ceremonin äger rum på en federal domstol där vederbörande inför en federal domare avlägger en ed och därvid lovar bl. a. att inte bryta mot någon bestämmelse i den amerikanska konstitutionen eller i amerikansk lag. I regel är det flera personer som avlägger medborgarskapseden. Ofta inbjudes en gästtalare att hålla ett anförande och det är inte ovanligt att en militär musikkår spelar under ceremonin. Också i förekommer det ceremonier i någon form närén person blir australisk medborgare och får avlägga medborgarskaps- eller trohetseden. I regel är det flera personer som inför en immigrationstjänsteman avlägger denna ed. förläggs tidpunkten för en sådan ceremoni till en speciell dag, t. ex. nationaldag. Ceremonierna i sammanhanget blir då av högtidligare slag med musik, anföranden och flaggceremonier etc. Det kan alltså finnas skäl för att även vi i vårt land omger ett nyblivet medborgarskap ett större mått av högtidlighet. Ute i kommunerna borde man samla dem som erhållit medborgarskap till någon form av högtidlighet. Detta bör dock ske under för kommunerna frivilliga former och den som erhållit svenskt medborgarskap skall självfallet inte tvingas deltaga om intresse saknas. Vi tror att många nyblivna svenska medborgare skulle värdesätta någon form av ceremoni i samband med erhållandet av medborgarskapet. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en högtidlighet för dem som blivit svenska medborgare.
mot · GB02Sf510 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf510 om automatiskt medborgarskap för internationellt adopterade barn Enligt gällande regler skall ansökan göras hos statens invandrarverk om svenskt medborgarskap för internationellt adopterade barn. Detta förefaller vara en onödig pappersexercis, eftersom svenska myndigheter är delaktiga i hela processen, och att det inte kan finnas ens teoretiska skäl att vägra medborgarskap. Det är därför rimligt att svenskt medborgarskap förvärvas automatiskt vid adoption och att detta sker utan kostnad för adoptivföräldrarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär sådan lagändring att internationellt adopterade barn automatiskt blir svenska medborgare.
mot · GB02Sf511 · 1988-01-21 00:00:00 — 1987/88 :Sf511 av m. fl. om utbildning av flyktingmottagande personal 1987/88 Sf511514 Ett av de största problemen i samband med asylärenden är den långa handläggningstiden som bl. a. leder till stort lidande för de människor som i vissa fall har fått vänta i ovisshet om de får stanna i eller ej. Regeringen har aviserat omfattande åtgärder för att komma till rätta med detta. I denna motion vill vi speciellt framhålla betydelsen av att alla personalkategorier som på olika sätt kommer i kontakt med de asylsökande får en adekvat och tillräcklig utbildning för sina svåra uppgifter. När de asylsökande anländer till är det viktigt att såväl flyktingmottagande polis som invandrarverkets handläggare har sådan kompetens att en snabb och rättssäker handläggning kan genomföras. Därigenom underlättas för dem som får stanna att komma in i den svenska vardagen med arbete och utbildning. Det är dessutom nödvändigt att genomföra fortlöpande vidareutbildning av alla personalkategorier med invandrarkontakter. Ett systematiskt erfarenhetsutbyte kan komma till stånd genom kortare kurser, konferenser och seminarier. De politiska förhållandena i de länder de asylsökande kommer ifrån kan förändras . Det är därför viktigt att sådan information som kan påverka bedömningen av de asylsökande snabbt kan spridas till dem som avgör frågan om uppehållstillstånd. Även advokater och offentliga biträden behöver särskild utbildning om utlänningsrätt och dessutom fortlöpande information om förhållandena i de asylsökandes hemländer för att på bästa sätt kunna hjälpa de asylsökande. Förläggningspersonal, tolkar, sjukvårdspersonal och andra som i sin yrkesverksamhet kommer i kontakt med flyktingar behöver kunskaper kanske främst om vad det innebär att vara flykting och asylsökande. Varje berörd myndighet har utbildningsansvar för sin personal, men därutöver bör invandrarverket ha ett särskilt ansvar i detta avseende. Det vore naturligt att invandrarverket planerar, samordnar och genomför personalutbildning så att alla berörda personalkategorier får de nödvändiga grundkunskaperna för att de invandringspolitiska målen ska kunna uppnås. bör därför få särskilda resurser för planering och genomförande av utbildning och information till de personalkategorier som på olika sätt medverkar i detta arbete. 1 1987/88. En sådan skisserad utbildningsverksamhet vore lämplig att förlägga i ett Mot. I finns en stor erfarenhet av flykting- Sf511 mottagning genom arbetet i de förhållandevis många flyktingförläggningarna i länet. Det föreslagna utbildningscentret skulle därför på ett naturligt sätt i utbildningsverksamheten kunna tillgodogöra sig de erfarenheter som finns inom länet. Regionalpolitisk hänsyn är ytterligare ett skäl för en sådan lokalisering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning av flyktingmottagande personal. () ()
mot · GB02Sf512 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf512 om svenskt medborgarskap för adoptivbarn Utländskt adoptivbarn får inte automatiskt svenskt medborgarskap i samband med adoptionen, även om någon av adoptanterna är svensk medborgare. Ansökan om svenskt medborgarskap görs hos statens invandrarverk sedan adoptionen blivit klar genom tingsrättens beslut eller genom beslut hos statens adoptionsfrågor (). Medborgarskapet är av sådan betydelse för barnet, att detta på samma sätt som biologiska barn automatiskt bör få föräldrarnas medborgarskap. Adoptivbarn får regelmässigt svenskt medborgarskap efter ansökan av adoptivföräldrarna. Det har emellertid hänt, att sådan ansökan inte blivit inlämnad i samband med adoptionen, utan frågan har tagits upp senare, då den adopterade själv vid myndig ålder sökt svenskt medborgarskap. Medborgarskap har då förvägrats med hänvisning till kravet om hederlig vandel enligt 6 § medborgarskapslagen. Dessa ungdomar har kommit till som barn genom svenska myndigheters aktiva medverkan och har genom adoptionen ingen som helst familjesamhörighet kvar i ursprungslandet. De har utlovats en sådan i och även fått den i civilrättslig mening genom adoptionen. Det svenska samhället bör då inte senare genom att förvägra medborgarskap frånsäga sig ansvaret för dessa personer. har 1974 efter en motion 1974:391 av () tidigare behandlat frågan om automatiskt svenskt medborgarskap för utländskt barn, som adopteras av svensk medborgare. uttalade då, att man hyste stor förståelse för motionärens synpunkter men gick ändå på hemställan att skulle avslå motionen, vilket också skedde. Huvudmotivet för detta var att man vill undvika att införa sådana regler, som ledde till dubbla medborgarskap och att medborgarskapslagstiftningen tillkommit i nordiskt samarbete. 1979 ändrades medborgarskapslagen så att barn får svenskt medborgarskap vid födelsen om modern är svensk medborgare. 1 och med detta gjordes avsteg från principen att undvika dubbla medborgarskap. Även bland andra grupper blir det numera allt vanligare att svenska medborgare har dubbla medborgarskap. Det skäl, som föranledde ställningstagande 1974, har därför inte samma tyngd . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av medborgarskapslagen, att utländskt adoptivbarn vid adoption i automatiskt får svenskt medborgarskap om någon av adoptivföräldrarna är svensk medborgare. 1987/88 SF512
mot · GB02Sf515 · 1988-01-25 00:00:00 — av m. fl. (fp) om behandlingen av flyktingbarn 1987/88 Sf515518 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So236 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenska myndigheters behandling av flyktingbarn. () () () () () () Nr S/5I5-5I8
mot · GB02Sf516 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf516 av m.fl. (fp) om folkhögskolornas roll vid flyktingmottagning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ub271 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att folkhögskolorna i enlighet med vad som framförts i motionen i största möjliga utsträckning bör utnyttjas inom flyktingmottagandet. () () ()
mot · GB02Sf519 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf519 av och () om försäkringsfrågor avseende asylsökande föreslår i sin partimotion om flyktingpolitik att asylsökande skall ha rätt att ta beredskapsarbete de väntar på att få besked om asyl. Det är oacceptabelt att låta människor fortsätta att lida efter deras svåra upplevelser i hemlandet av förföljelser och krig. Det är därför oerhört angeläget att väntetiderna kortas. Att gå i ovisshet och utan arbete är ytterst deprimerande. Flertalet asylsökande får efter beslut stanna i . Det vore en stor fördel och en god början på vistelsen i om de kunde arbeta också . På flera håll i landet har motioner om olika projekt för att pröva arbete för asylsökande mött på motstånd t. ex. i bland annat för att man inte anser sig kunna lösa försäkringsfrågorna. Försäkringsbolagen anser det blir för dyrt, eftersom man befarar att flyktingar som inte behärskar språket, lätt kan råka ut för olyckshändelser. Denna fråga borde kunna lösas genom något centralt avtal mellan invandrarverket och något försäkringsbolag. Det är synnerligen angeläget att denna fråga får en snabb lösning. Det är destruktivt för flyktingar att inte ha något att göra . De riskerar att förlora sin självrespekt, och lever med den dubbla bördan om ovisshet om sitt framtida öde, och vetskap om att de ligger till last. Dessutom reagerar många svenskar, ovetande om att de asylsökande inte får arbeta, och menar att de asylsökande bara lever på det sociala. Denna opinion kan bli förödande för inställningen till flyktingar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att invandrarverket får i uppdrag att lösa försäkringsfrågorna för de asylsökande som får beredskapsarbete. () () 1987/88 Sf519-526 1 1987/88.
mot · GB02Sf520 · 1988-01-23 00:00:00 — om bidragsreglerna för invandrarnas tillämpas nya regler för bidragsgivningen till invandrarnas riksorganisationer. Den nya konstruktionen fungerar inte tillfredsställande; dels har organisationer, som uppfyller kraven för bidrag nekats sådant på grund av brist på pengar, dels är organisationernas uppbyggnad mycket varierande, vilket inte beaktas i bidragsbestämmelsema. Bland annat har de väl fungerade organisationerna för de baltiska minoriteterna i kommit i ett avsevärt sämre läge . Detta har försatt dessa organisationer i en speciellt besvärlig situation. I årets budgetproposition bil. 12, , har föreslagits en viss uppräkning av bidraget till invandrarnas organisationer för att därigenom bland annat möjliggöra bidrag till två nya organisationer. Denna justering i efterhand visar också att bidragssystemet inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av bidragsreglerna för invandrarnas riksorganisationer, varvid bidragsreglerna bör utformas med beaktande av såväl medlemsantal som organisationsstruktur.
mot · GB02Sf521 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. (s) om familjeåterförening i utlänningsärenden Då det gäller familjeåterförening i utlänningsärenden skall enligt gällande rätt ökad hänsyn tas till fall där udda och ömmande omständigheter åberopas. Det betonas att prövningen av sådana ansökningar som avses skall göras i en humanitär anda. 1986 märktes en viss uppmjukning i tillämpningarna. Då hade anvisningar lämnats hos med bl. a. påminnelse om vad som stod om riksdagsbeslutet beträffande udda och ömmande omständigheter. har det blivit kärvare igen enligt många berördas mening. Rättstillämpningen synes mer restriktiv. har det visat sig att det råder skilda uppfattningar om vad som menas med humanitära hänsyn som skall iakttas framför allt mellan tillståndsgivande myndighet, , och stora grupper ur de personalkategorier som möter invandrare/flyktingar på fältet, t. ex. invandrarbyråpersonal, flyktingsamordnare, lärare och socialarbetare. För att kunna göra en individuell bedömning är det också viktigt med ett ökat förtroende mellan och den personal som arbetar på fältet. Många är de flyktingar som har koncentrationssvårigheter, problem i arbetet och med sin familj i på grund av avslag på ansökningar för gamla föräldrar, barn eller annan nära anhörig. Dessa psykosomatiska reaktioner är sunda. För många flyktingar finns ingen annan hjälp än att den anhörige beviljas tillstånd. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en studie och redovisning av rättstillämpningar i familjeåterföreningsärenden. () () 1* 1987/88.
mot · GB02Sf522 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf522 av i (m) om straffsanktion då någon gömmer person som nekats asyl har den mest generösa flyktingpolitiken i . I förhållande till vår folkmängd beviljar vi asyl åt störst antal utlänningar i nämnda världsdel. Detta innebär att asylsökande utlänningar beviljas asyl i på skäl som inte varit tillräckliga i andra länder. Denna asylbedömning kan i och för sig diskuteras men är den nu gällande. Trots jämfört med andra länder i ytterst generösa asylbedömning händer det ändå att asylsökande utlänningar ej beviljas asyl. De anses inte tillhöra kategorin flyktingar eller lämnar uppgifter som inte stämmer vid kontroll. Efter avslagen asylansökan blir utlänningen utvisad, dvs. han/hon skall lämna riket. De flesta accepterar beslutet. Tyvärr finns det en kategori som inte tar samma ställning, utan man föredrar att gömma sig undan polisen så att utvisningen försvåras eller omöjliggöres. Ofta har i bosatta personer hjälpt till att gömma undan utlänningar vilka, efter prövning av mest generösa asylpolitik, ej befunnits i behov av asyl. Denna verksamhet är olaglig, men enligt gällande regler ej straffbar. Detta är beklagligt! Det finns inget försvar för att enskilda personer eller grupper i en demokrati skall ha rätt att ta lagen i egna händer. Det bör således straffbeläggas att gömma personer, vilka nekats asyl i ! Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om straffsanktion då någon gömmer personer vilka nekats asyl.
mot · GB02Sf524 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf524 om rätten till uppehålls- och arbetstillstånd för Inte något land kan tänka sig att all tänkbar kompetens för ett välutvecklat samhälle skall kunna finnas bland dess medborgare. I synnerhet inte om det är så litet som . Vanligen tänker man i dessa sammanhang på tekniker och forskare som upprätthåller en gästprofessur. Samhället och förhållandena förändras hastigt och då och då måste man rätta till olägenheter som hindrar oss att utnyttja specialistkompetens som finns i någon annan del av världen. var man t. ex. tvungen att införa speciella skatteregler för att överhuvud taget få personer att ta de angivna tjänsterna. Men det är inte bara dessa områden som kan komma i fråga. Också det kulturella området är aktuellt i detta sammanhang. Att myndigheter uppenbarligen är ovana att hantera ansökningar inom detta område har höstens debatt om de indisk-pakistanska kockarna i tydligt visat. Trots att deras kompetens inte har kunnat erhållas i hela har på ett anmärkningsvärt sätt försökt hindra dem att komma hit och verka. När de sedan slutligen fått tillstånd och ansöker om förnyat arbets- och uppehållstillstånd nekas de med hänvisning till att det finns så många kinesrestauranger i . Myndigheter, liksom andra arbetsgivare, kan ha okunniga och självtillräckliga medarbetare, men i det här fallet har man utnyttjat sin makt till att medvetet snedvrida konkurrensen inom restaurangsektorn. Så får naturligtvis inte de bestämmelser och författningar som finns användas. är ett alldeles för litet land för att kunna tillåta sig att behandla specialister på det beskrivna sättet oavsett vilket område det gäller. som går ökar internationaliseringen med yrkesutövare som rör sig fram och tillbaka över gränserna. är det mest näraliggande exemplet, där hindren är så gott som obefintliga. Debatten kring de problem som EG:s planer på en integration till 1992 kommer att innebära för , som står utanför, är redan livlig. Det är uppenbart att de författningar vi har för att reglera arbets- och uppehållstillstånd för personer med speciella kvalifikationer inte är tillfyllest i ett modernt samhälle. Antingen är de bristfälliga eller också är deras utformning sådan att de kan ge upphov till godtycklighet. Regeringen bör därför ges i uppdrag att göra en översyn och återkomma med förändrade eller klarare utformade regler. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av de författningar som reglerar uppehålls- och arbetstillstånd för personer med specialistkompetens i syfte att underlätta för specialister att komma till samt att göra dessa regler klara och entydiga.
mot · GB02Sf525 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sf525 av () om handläggningen av flyktingärenden framförde i TV:s Här är ditt liv dikt Kärlekens lov. Innehållet i dikten symboliserar, enligt min uppfattning, engagemang i flyktingfrågan. Regeringen vill gärna att vi skall finnas i Europatoppen vad gäller flyktingmottagande. Marginalen till landet på andra plats skall dock vara så snäv som möjligt. Handläggning och utredning av flyktingärenden präglas av byråkrati, intolerans och total avsaknad av medmänsklighet. Många människor som flytt från sina hemländer återförvisas dit utan att acceptabla skäl redovisas. Andra flyktingar tvingas leva underjordiskt i för att slippa återförvisning till det land, som personen ansett sig vara tvingad att fly från. Nästan undantagslöst flyr man hemlandet trots att familj, kultur och religion som man älskar så högt finns kvar och inte kan tas med. Flykten genomförs för att man också älskar livet. Man flyr till det okända för att rädda sitt eller sina barns liv. Här möts man av byråkrati och intolerans. Slutet blir ofta att man sänds tillbaka till hemlandet. Där väntar i vissa fall död, fängelse och tortyr. En del länder borde inte få återsända flyktingar till så länge situationen är som den är. Palestinier, libaneser, iranier samt irakier bör inte utvisas till sina hemländer. bör inte heller betraktas som första asylland för iranska flyktingar. Mot bakgrund av vad jag ovan anfört hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvisning av flyktingar från , , samt palestinier, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som första asylland för flyktingar från .
mot · GB02Sf529 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf529 av och () om flyktingpolitiken Det är alltid skönt att se hur en hel bygd kan engagera sig för att försöka förhindra att flyktingar utvisas. När man har lärt känna individerna och förstått deras fruktansvärda problem, väcks en stark solidaritet och man vädjar till myndigheterna att tillåta flyktingarna att stanna kvar. För att nämna några aktuella exempel så är kyrkorna, politikerna, skolbarnen och flera organisationer och personer i och helhjärtat engagerade för att försöka hjälpa några mödrar och deras barn att få stanna. Flyktingarna vågade inte berätta alla skäl för sin flykt när de kom till . De var rädda för repressalier mot anhöriga i sitt hemland och de misstror myndigheter. Till sina nya vänner i och har de vågat berätta. Deras advokater anser att det därmed kommit fram nya fakta som borde ändra invandrarverkets belsut om utvisning. När en kommun där asylsökande vistas skriver till invandrarverket för att flyktingarna skall få stanna kvar i kommunen, är det rimligt att denna vädjan får väga mycket tungt. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommuns inflytande när det gäller att förhindra utvisning.
mot · GB02Sf530 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf530 om en förtroendeman för minoriteter Det är obestridligt att diskriminering av invandrare förekommer överallt i . Det förekommer i arbetslivet, i det politiska livet och i det dagliga livet ute i samhället. Det är inte alltid i grova former genom direkta förolämpningar utan lika ofta genom ett raffinerat tyst ignorerande, ett tanklöst placerande av en människa som inte talar svenska på en lägre nivå än den man själv anser sig ha rätt till. Ändå kanske invandraren i motsats till svensken talar ett par världsspråk flytande. Vad denna tysta diskriminering leder till för enskilda och grupper är inte utforskat, men det finns anledning anta att just diskrimineringen är orsak till de olika typer av mentala hälsoproblem som vi har bland invandrare i , bl. a. psykisk insufficiens, depressiv psykoneuros m. m. Det är nödvändigt att på alla områden motarbeta detta. Den lag vi har räcker inte. 1 arbetslivet är många invandrare helt skyddslösa. De har ingen att vända sig till. Facket är inte till för dem även om de är anslutna. Därför behöver de på praktiskt taget varje arbetsplats ha en egen förtroendeman eller ett ombud ur sina egna led. Han skall förstå deras situation, förstå språket och ha en av fack och företagare erkänd ställning i företaget som förhandlare å minoritetens vägnar med arbetsgivare och fack. Detta kunde lämpligen utredas och organiseras av diskrimineringsombudsmannen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förtroendeman för minoriteter på arbetsplatsen.