mot · GC02Ub243 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub243 av och (båda c) har i förhållande till antalet invånare i länet en liten andel av teknisk utbildning på nivån mellan gymnasium och universitet. I årets anslagsframställning ansöker om att få YTH-linjen verkstadstekniker i . En sådan utbildning skulle passa bra in i industriprofil. Den stämmer också väl överens med den strävan som finns i länet att kunna sprida universitetsutbildningen också utanför . Ytterligare ett argument för en sådan utbildning i är att den är en mycket viktig pusselbit i den Ingenjörsskola i som kommun, universitet, länsstyrelse, länsskolnämnd m fl stödjer. Trots dessa, som vi tycker, starka argument avslogs ansökan i årets budgetproposition. En fin modell för att ge också mindre orter tillgång till teoretisk utbildning på gymnasienivå har utvecklats i . Modellen innebär att ett samarbete mellan komvux och gymnasieskolan etableras för att öka elevunderlaget och ge alla som vill ha tillgång till gymnasieutbildning. Kommunerna har ansökt att få starta teoretisk utbildning enligt denna modell men fått avslag. SÖ och regeringen ansåg att försöksverksamheten med samverkan mellan gymnasieskola och vuxenutbildning bör belysa vilka möjligheter det finns att utnyttja givna utbildningsresurser på ett bättre sätt på orter med liten volym på både gymnasieskola och komvux. Försöksverksamheten avser således främst att bibehålla nuvarande gymnasiala utbildningar, ej att nyetablera sådana. Möjligheter till utbildning är av avgörande betydelse för en kommuns utveckling. Avsaknaden av en gymnasieskola gör att ungdomarna i praktiken flyttar från kommunen redan innan de fyllt . Många av dessa ungdomar återvänder aldrig. En sned åldersfördelning i en kommun och utflyttningar därifrån accentueras. Avgörande för om företag vill flytta till en ort är ofta om där finns gymnasium. Om regeringen menar allvar med talet om vikten av regional balans kan man inte ha bestämmelser som enbart konserverar utvecklingen. Positiva, framåtriktade, flexibla åtgärder måste till. Regeringen skulle kunna ta ett första steg mot mer positiva, flexibla lösningar vad gäller inrättandet av nya gymnasieskolor genom att slutligen säga ja till den teoretiska filialutbildning inom EHS-sektorn (ekonomisk, humanistisk, samhällsvetenskaplig) som och nu arbetar med. Utbildningen skulle förläggas tili vilket skulle betyda mycket för denna kommun. En mycket avgörande fråga för kommun och för gymnasieutbild 1 1988189.3 sami. Nr UÖ243 -250 ningen där, är att man får starta sin IN-linje (motsvarar gamla verkstadsteknisk linje). Ansökan till SÖ kommer att gå in. Det är vår förhoppning att regeringen säger ja till denna ansökan. Ett stort hinder för glesbygden och de mindre kommunernas utveckling är den snålhet som finns från centralt skolhåll och i förlängningen från regeringen mot att låta små kommuner bli huvudmän för sina egna gymnasieskolor. Exempel från är och kommuner och den teoretiska utbildningen i . I sådana mindre kommuner förekommer i flera fall ett minskande elevantal, men så mycket intressantare att låta dessa kommuner få etablera egna skolor och utveckla modeller som fungerar också under dessa kommuners speciella förhållanden. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att YTH-linjen verkstadstekniker skall förläggas till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att som ett första steg i försöksverksamhet med samarbete komvux-gymnasieskola medge att en teoretisk utbildning i inom EHS-sektorn får startas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en IN-linje får startas i kommun, 4. att beslutar att kommuner som vill och har underlag härför skall få bli huvudmän för sina gymnasielinjer. () () 1988/89 Ub243