mot · GB02N38 · 1988-03-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:N38 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:90 om energipolitik 1987/88 inför 1990-talet N38 I Sammanfattning av huvudförslagen i motionen 4 II plan för förnyelse av energisystemet en sammanfattning 5 11:7 Vatten- och vindkraft 8 11:9 Tekniska förutsättningar 8 II: 10 Åtgärdsprogram för genomförande av förnyelseplanen en 111:1 Ideologiska utgångspunkter 11 Decentralisering anpassbarhet trygghet 11 111:2 Energipolitik för industriell utveckling och en god miljö ... 12 Energi ekonomi miljö 12 Energi - sysselsättning - regional utveckling 13 111:3 Energipolitiska riktlinjer 14 Energi - effekt 14 Energianvändning faktisk utveckling 16 Energianvändning framtida utveckling 16 Halvering av värmemarknaden 16 111:5 Översiktlig energibalans 17 1 1987/88. IV Energipolitiken historisk översikt 18 Mot. IV: 1 Energipolitiken 18 N38 IV:2 Energipolitiken 19761982 18 IV:3 Socialdemokratisk energipolitik 18 Olyckan i Tjernobyl 20 Proposition 1986/87:159 21 Proposition 1987/88:90 22 IV:4 Centermotioner efter regeringsskiftet 23 plan för förnyelse av energisystemet V Ekonomiska styrmedel 24 V:1 Principiella förutsättningar 24 V:2 Skatter och priser på energi 24 Gällande energipolitiska riktlinjer för oljepriset 25 Inflationsutvecklingen och oljepriset 26 Gällande skattesatser för skilda energislag 26 Energiprisnivåer i konsumentled 27 VI Lagstiftning eller stimulanser 27 VII Hushållning och effektivare energianvändning 28 VII:2 Situationen i kraftsystemet 28 VII:3 Elhushållning och bränsleanvändning 29 VII:4 Tekniska förutsättningar för effektivare energianvändning . VIII: 1 Industrin 33 VIII:3 Bostäder m. m 34 Skärpta krav för installation av direktverkande el 34 Information, utbildning och energirådgivning 35 IX Energitillförsel förnybar och miljövänlig energi 36 Mot. IX: 1 Inledning 36 N38 IX:2 Inhemska bränslen 36 Halm, vass m. m 37 IX:4 Kombination solenergi - biobränslen 39 IX:5 Samproduktion av el och värme, s. k. kraftvärme 39 IX: 8 Alternativa drivmedel 40 X Energitillförsel - importerade ändliga energikällor 42 XI Pris-, styr- och stimulansåtgärder 45 XI :1 Inledning 45 XI: 2 Prissättningssystemet på el 45 XI:3 Effektivare elproduktion - satsning på kraftvärme 47 XI:4 Omfördelning av skatt från arbete till energi och råvaror .. 48 Sänkt skatt på arbete 49 XI: 5 Elmarknadens aktörer 50 XI:6 En energins utvecklingsfond 51 XI :7 Avdragsrätt vid energisparande 52 XI:8 Utnyttja tillgänglig för energiproduktion 52 XI:9 Fullskaleanläggning för produktion av etanol 53 Elproduktion och elanvändning 54 Slutlig energianvändning omkring med kärnkraften avvecklad enligt förnyelseplan 55 XIII Vissa frågor med anledning av propositionen 56 1 Sammanfattning av huvudförslagen i motionen Mot. Utgångspunkten för energipolitik är de nära sambanden mellan energianvändning, ekonomisk utveckling och miljö. På denna syn bygger plan för förnyelse av energisystemet, vilket redovisas i föreliggande motion. förnyelseplan innebär att omställningen av energisystemet måste ske på ett sådant sätt att en övergång från kärnkraft till effektivare energianvändning och inhemsk förnybar energi kan ske i ett steg och utan att användningen av kol och olja behöver öka. förnyelseplan innebär att avvecklingen av kärnkraften kan inledas och reaktorn och reaktorerna och 2 kan tas ur drift så fort det är möjligt av bl. a. juridiska skäl och avvecklingen av kärnkraften genomföras . förnyelseplan innebär kraftfulla satsningar på alternativ energi, sparande och en effektiv produktion och användning av energi, med ökad sysselsättning, minskad sårbarhet och en bevarad miljö som följd. Ett led i dessa satsningar är en omfördelning från skatt på arbete till råvaror och energi, inrättande av energins utvecklingsfond och avdragsrätt för energihushållande investeringar för småhusägare och bostadsrättsinnehavare. Genomförandet av förnyelseplanen medför ett successivt minskat skattetryck genom minskad användning av fossila bränslen. förnyelseplan innebär en övergång till att värma på effektivt och bränslesnålt sätt för att undvika allt högre produktionskostnader och ett mycket högt elpris. Installation av direktverkande el i nyproducerade bostäder och lokaler förbjuds. Stöd till energirådgivning återinförs. förnyelseplan innebär att genom energihushållning, effektivare energianvändning och effektivare el- och värmeproduktion samt ökad användning av förnybar energi den slutliga energianvändningen långsiktigt kan stanna vid ca , varav ca el. förnyelseplan innebär att, med utnyttjande av modern teknik, främja en lägre energianvändning, en bättre miljö och industriell utveckling och därmed en bevarad och utvecklad standard för de enskilda människorna. II plan för förnyelse av energisystemet - en Mot 1937/83 Det finns ett mycket nära samband mellan energianvändning, ekonomi, sysselsättning och miljö. energipolitik bygger på ett decentralistiskt synsätt och utgår från såväl nödvändigheten av att hushålla med tillgängliga resurser som en anpassning av energianvändningen så att den ingår i naturens eget energikretslopp. En offensiv handlings- och framtidsinriktad energipolitik för effektivare energianvändning och utnyttjande av förnybara energislag har en avgörande betydelse för att förbättra samhällsekonomin, minska sårbarheten och möjligheterna att värna natur och miljö. Användning av energikällor som kol, olja och uran innebär svåra påfrestningar på såväl natur och miljö som samhällsekonomi. De konkreta energipolitiska åtgärderna måste därför ha en klar målinriktning och utgå från en bestämd energibalans. Energibalansen skall uttrycka en politisk viljeinriktning och inte vara en prognos, byggd på en framskrivning av dagsläget. En sådan förväntad utveckling av energibehovet tenderar i realiteten att bli självuppfyllande, bl. a. beroende på att prognosen utgör underlag för planerade investeringar. En realistisk bedömning är att de energipolitiska insatserna kan inriktas mot en långsiktig slutlig energianvändning på , varav el. Den verkliga utvecklingen är dock beroende av vilken inriktning de beslut som fattas på energiområdet får. Det krävs beslut som skapar de reella förutsättningarna för en energimarknad med många och oberoende aktörer, där energihushållning, effektiv energianvändning och utnyttjande av förnybar och miljövänlig energi stimuleras inom ramen för en fungerande social och miljöanpassad marknadsekonomi. Av central betydelse för att nå de energipolitiska målen är utformningen av de ekonomiska incitamenten och styrmedlen. Skatter och avgifter måste utformas så att de främjar utnyttjandet av förnybara och miljövänliga energislag och såväl en effektiv produktion som en effektiv användning av tillförd energi. Det krävs även resurser för att ge stöd som innebär att den av miljö- och samhällsekonomiska skäl motiverade förnyelsen av vårt energisystem blir privatekonomiskt fördelaktig, dvs. att det blir lönsamt för den enskilde att spara och hushålla samt använda förnybar energi. Det är enligt mening en bättre väg att genom ekonomiska stimulanser och styrmedel åstadkomma en eftersträvad utveckling och i möjligaste mån undvika förbud och lagstiftning. Våra bostäder och lokaler måste värmas på ett effektivt sätt för att undvika onödiga kostnader och ett kraftigt höjt elpris. Då kan förnyelsen av energisystemet genomföras så att industrin och transportsektorn får den elström de behöver till ett konkurrenskraftigt pris. Påfrestningarna på elberoende industrier i utsatta regioner blir med politik därmed också betydligt mindre. Huvudpunkterna i energipolitik kan sammanfattas enligt följande: - Lägre energianvändning genom energihushållning och hög effektivitet i Mot. 1987/88 såväl produktion som användning av energi. - Ersättning av importerade miljökrävande energislag och övergång till en uthållig energiförsörjning baserad på i huvudsak inhemska, förnybara och miljövänliga energikällor. - Avveckling av kärnkraften. förnyelseplan möjliggör att avvecklingen av kärnkraften kan inledas och genomföras . Avvecklingen genomförs stegvis med en direkt övergång till effektivare energianvändning och förnybar energi. Avvecklingen skall vidare genomföras på ett sådant sätt att användningen av kol och olja ej behöver öka utan efter hand kan minskas. Det bör också understrykas att avvecklingen är en del i förnyelsen av energisystemet. Urdrifttagning av reaktorer blir en logisk följd på grund av att de inte behövs i det nya energisystemet. Tillgången på el till ett rimligt pris är en viktig faktor för industrins utveckling. I förnyelseplanen bedöms att industrins elanvändning totalt kommer att öka något, vilket överensstämmer med industrins egen bedömning. Industrin kommer att ha tillgång till den el som behövs. De möjligheter till effektiviseringar som finns inom industrin och övrigsektorn skall självfallet tas till vara. Den eltunga industrins rätt till restitution av energiskatt måste utformas så att den gynnar en effektivare användning av el. Även efter kärnkraftsawecklingen kommer direktverkande elvärme att finnas kvar i befintligt bostadsbestånd. I samband med ombyggnad och större reparationer bedöms betydande övergång ske till andra uppvärmningsalternativ. Bättre isolering och värmeåtervinning kommer att väsentligt sänka energibehovet för uppvärmning. I nyproducerade bostäder skall direktverkande elvärme ej tillåtas och krav ställas på alternativa uppvärmningsmöjligheter om elström utnyttjas för värme i luft- eller vattenburna värmesystem. Från en energins utvecklingsfond, vilken vi föreslår skall inrättas (se nedan), kommer bidrag att ställas till förfogande för att stimulera till effektivare energianvändning och ökad användning av förnybar energi. Småhusägarna och bostadsrättsinnehavarna ges avdragsrätt för angelägna energiinvesteringar. Med föreslagna åtgärder bedöms elanvändningen för uppvärmning minska från nuvarande (exkl. avkopplingsbar el och el till värmepumpar i fjärrvärmenät) till . Elvärme skall i huvudsak användas i mycket energisnåla hus och i kombinerade system där elen inte används av hög belastning i elsystemet. Hushållselen förutsätts minska något genom bl. a. nyttjande av energisnåla lampor och hushållsmaskiner. förnyelseplan innebär således att - genom effektiviseringar och Mot. val av andra uppvärmningsformer med en minskad andel elvärme inom N38 övrigsektorn som följd - elanvändningsnivån långsiktigt kan stanna vid ca . Basen i elproduktionssystemet utgörs av vattenkraften. Parallellt med avvecklingen av kärnkraften sker en omfattande satsning på kraftvärme och mottrycksanläggningar, vilken till betydande del är småskalig. Ett effektivare elproduktionssystem skapas genom den ökande samproduktionen av elvärme jämfört med den kondenskraft som avvecklas. Ökad användning av gas och sänkning av drifttemperaturerna i fjärrvärmenäten ökar också utbytet av el. Ytterligare tillskott av elproduktion erhålls genom en icke oväsentlig utbyggnad av vindkraften och utnyttjande av solenergin. förnyelseplan innebär att behovet av nytillkommande produktionskapacitet begränsas i förhållande till kraftindustrins och politiska centeralisters alternativ med satsning på ny storskalig kondenskraft. Detta medför i sin tur att den genomsnittliga kostnadsökningen för elproduktionen kan hållas nere, beroende på att ju större behovet är av nytillkommande dyr elproduktion utöver den befintliga billiga vattenkraften och kraftvärmen för att täcka elanvändningen desto högre blir den genomsnittliga kostnaden för elproduktionen, vilket belastar konsumenten genom ett högre elpris. subventionerar billig vattenkraft nya dyra anläggningar, som t. ex. de två sista kärnkraftsreaktorerna 3 och med per producerad kWh. förnyelseplan möjliggör att användningen av kol och olja ej skall öka. Efter hand skall den totala användningen av kol och olja minska genom effektiviseringar och en successiv utbyggnad av en marknad för inhemska förnybara bränslen. Detta arbete intensifieras och fortsätter även sedan kärnkraften utmönstrats ur energiförsörjningssystemet. Ökad och effektivare användning av biobränslen och avfall ger ett totalt energitillskott i storleksordningen utöver de ca som utnyttjas . I förnyelseplanen prioriteras inte användningen av torv. är ingen förnybar resurs i egentlig mening. Brytningen av torv är också förenad med miljöproblem. Förgasning av torv direkt i mossen är ett alternativ som bör utvecklas. Utvecklingen på solenergiområdet har gått mycket snabbt. Mot denna bakgrund bedöms att solvärmen kommer att bli ett mycket konkurrenskraftigt alternativ som skulle kunna ge ett tillskott på ca för uppvärmning. 11:7 Vatten- och vindkraft Vattenkraften utgör basen i det framtida elproduktionssystemet och bedöms kunna svara för en genomsnittlig årsproduktion av . 1987 var produktionen över . Förbudet att bygga ut de fyra stora Norrlandsälvarna skall ligga fast. Vindkraften bedöms kunna ge ett tillskott på . I förnyelseplanen förutsätts även att de möjligheter till en effektivare och lägre energianvändning som finns inom transportsektorn tas till vara. Användningen av oljeprodukter måste av både ekonomiska skäl och miljöskäl minska och alternativa drivmedel tas fram. Stimulanser för att genomföra en omfattande introduktion av etanol måste därför vidtas. På lite bedöms vätgasen kunna användas som drivmedel i större skala. Ur såväl energi- som miljösynpunkt måste kombitrafik, såsom t. ex. tåg och bil, öka. Utvecklingen av nya, energisnåla och miljövänliga motorer måste ges hög prioritet. Datatekniken och dess möjligheter till effektiv styrning och övervakning är en viktig förutsättning för genomförandet av förnyelseplanen. Däremot har inte i planen vägts in någon ny, okänd teknik som förutsättning för att omställningen av energisystemet skall kunna genomföras innan . Därefter bedöms det vara realistiskt att räkna med bidrag från ny, inte prövad, teknik. 11:10 Åtgärdsprogram för genomförande av förnyelseplanen en sammanfattning Målet för förnyelseplanen är att genom energihushållning, effektivare energianvändning, effektivare el- och värmeproduktion samt ökad användning av förnybar energi långsiktigt nå en slutlig energianvändning på ca . Detta möjliggörs med följande åtgärdsprogram: Riktlinjerna för kärnkraftens avveckling läggs fast och en awecklingsplan för kärnkraften upprättas och avvecklingen kan inledas genom att och tas ur drift så snart det är möjligt bl. a. av juridiska skäl. bör fatta ett principbeslut om avvecklingsplanen och begära att regeringen återkommer med förslag till en särskild lag om avveckling av kärnkraften. Inrättande av en energins utvecklingsfond, finansierad med en avgift på /kWh el. Detta skapar en årlig resurs långsiktigt på ca 2 miljarder. I inledningsskedet är intäkterna ca . Fonden är tillgänglig för alla, dvs. stöd kan ges till aktuella projekt oavsett vem som är beställare. Fondens huvuduppgifter bör vara att genom villkorliga lån och bidrag stödja g investeringar som syftar till energihushållning och effektivare energian- Mot. vändning och alternativ energiproduktion såsom t. ex. solenergianläggning- N38 ar, små vind- och vattenkraftverk, eldningsanläggningar för biobränslen, anläggningar för kraftvärmeproduktion m. fl. även såväl stöd till projekt vars ändamål är att utveckla eller förbereda kommersiell introduktion av ny teknik som stöd till teknikupphandling av eleffektiva och elersättande produkter, processer och system inom hela elanvändningsområdet, stöd till miljöskyddsteknik m. m. kunna komplettera det befintliga stödet till energiforskningen. Energins utvecklingsfond bör kompletteras med en avdragsrätt för småhusägare och bostadsrättsinnehavare för vissa klart avgränsade energihushållande investeringar. Avdragsrätten bör omfatta tilläggsisolering, effektivare energianvändning och investeringar för nyttjande av inhemsk energi. Motivet för avdragsrätten är att företag alltid kan göra avskrivningar på sina investeringar, dock inte för dem som täcks av bidrag eller villkorslån som ej återbetalas. Småhusägarna och bostadsrättsinnehavarna får således genom avdragsrätt på sin nettoinvestering dvs. den del som ej täcks med bidrag samma förutsättningar som företagen och samma fördelar som lägenheter i hyreshus. Nya riktlinjer för energibeskattningen antas och importerade och miljökrävande energiråvaror som kol och olja åsätts en energilikformig (per energienhet likvärdig) beskattning. Vidare skall importerade miljövänliga energikällor ha en miljörabatt och skatten sättas lägre än vad en energilikformig beskattning med olja motiverar. Inhemska bränslen inklusive alternativa drivmedel producerade på inhemska råvaror skall ej beskattas. Undantag från en energilikformig beskattning med olja bör kunna göras för drivmedel och en lägre beskattning ske när ekonomiskt rimliga substitut saknas. Allt bränsle för bränslebaserad elproduktion skall beskattas på samma sätt som bränsle för värmeproduktion i syfte att stimulera ett effektivt utnyttjande av det insatta bränslet. Avgifter som åsätts av miljöskäl eller för andra speciella ändamål tillkommer. En skatteomläggning genomförs, som innebär att skatten på arbete sänks och i motsvarande mån höjs på energi och råvaror. I åtgärdsprogrammet föreslås att grundavdraget höjs . och socialförsäkringsavgiften sänks . Den ökade skattebelastningen på drivmedel kompenseras genom sänkt kilometerskatt eller schablonersättning till vissa företagare. Omläggningen finansieras genom att skatten på olja höjs med totalt . per kubikmeter och på kol med . per ton samt på naturgas med . Gasolskatten bör höjas med motsvarande skattehöjning på naturgas. Bränslen skall beskattas lika vid såväl värme- som elproduktion. Ett garantipris på lägst införs för el producerad i nya kraftvärmeverk och små vind- och vattenkraftverk. Principer för prissättningen av el fastläggs genom en avvägning mellan genomsnittskostnad och långsiktig marginalkostnad för elproduktionen. som inte behövs för produktion av livsmedel skall användas för odling av bl. a. energiskog och energigrödor, t. ex. som råvara för en inhemsk produktion av alternativa drivmedel, biobränslen m. m. 2 1987/88. Drivmedelsetanol introduceras och en fullskaleanläggning för pro- Mot. duktion av etanol uppförs. Etanol producerad på inhemska råvaror befrias N38 Möjligheter till stöd för revolutionerande energiprojekt öppnas och 100 milj. kr. avskiljs från en energins utvecklingsfond för detta ändamål. Stödet bör administreras av energiforskningsnämnden. Direktverkande el skall inte tillåtas i nyproducerade bostäder och lokaler samt krav ställas på alternativa uppvärmningsmöjligheter i de fall elström används för uppvärmning i luft- och vattenburna värmesystem. Statsbidrag skall utgå till återuppbyggnad av den kommunala energirådgivningen. Sammantaget innebär åtgärdsprogrammet att förutsättningar för en energimarknad med många och fristående aktörer, som aktivt medverkar till förnyelsen och omställningen av energisystemet, skapas. bör hos regeringen begära förslag i enlighet med vad som anförs i förnyelseplanen och åtgärdsprogrammet för omställning av energisystemet. Ett övergripande mål för det politiska arbetet är att skapa ett samhälle med allsidig välfärd innefattande såväl goda levnadsbetingelser som en god livsmiljö. Detta kan enligt uppfattning bäst tillgodoses i ett decentraliserat samhälle. Energisystemens utformning och energipolitikens inriktning påverkar på ett avgörande sätt samhällsutvecklingen och möjligheterna att forma ett decentraliserat samhälle. syn och ställningstaganden i de energipolitiska frågorna hänger således nära samman med partiets uppfattning om samhällets utformning och samhällsplaneringen i stort. Energisystemen kan i princip byggas upp enligt två olika strategier. Utgångspunkterna för dessa strategier är helt skilda och baseras på två motsatta filosofier för hur energisystemen bör vara utformade. Den ena strategin bygger på en storskalig och centralistisk syn på hur energisystemen bör utformas. Företrädarna för detta synsätt t. ex. kärnkraftsförespråkarna - förutsätter en ständigt ökande efterfrågan på energi. Detta leder i sin tur till krav på investeringar i storskaliga och centraliserade anläggningar för såväl produktion som distribution av energi anläggningar anpassade och dimensionerade efter de krav ett tänkt högenergisamhälle ställer. Det primära målet är att producera energi utan hänsynstagande till vilka effekter en hög energianvändning får för samhällsstruktur, miljö och samhällsekonomi på . Ett högenergisamhälle är ett högrisksamhälle. Den andra strategin, vilken företräder, bygger på ett decentralistiskt synsätt och utgår från nödvändigheten av hushållning med tillgängliga resurser och en anpassning av energianvändningen till naturens eget kretslopp. Företrädarna för detta synsätt utgår ifrån att det inte skall produceras mer energi än vad som är nödvändigt för att effektivt tillgodose de behov som finns. Detta leder till krav på energihushållning och en effektiv användning av tillförd energi, där utnyttjat energislag och energikvalitet anpassas efter ändamål och ett energisystem som kan karakteriseras med devisen bruka bättre i stället för att förbruka mer. Detta kan enligt mening bäst ske om energisystemen ges en flexibel och lokalt anpassad utformning. Sådana energisystem ger medborgarna bättre möjligheter till påverkan och kontroll. Storskaliga system med några få dominerande aktörer medför att det demokratiska inflytandet över utformningen av energisystemen minskar. Småskaliga system med många aktörer ger beslutsfattarna inom energiområdet större förutsättningar att möta de förändrade krav som samhälls utvecklingen kan leda till. Varje energisystem kräver långsiktiga investe- Mot. 1987/88 ringar och måste bygga på bedömningar av framtida energibehov och ener- N38 gikostnader på minst ett decenniums sikt. 111:2 Energipolitik för industriell utveckling och en god miljö Energi - ekonomi miljö Det finns ett mycket nära samband mellan vår energianvändning, ekonomi och miljö. Detta belyses bl. a. av att en kontinuerligt ökande användning av energi och naturresurser, som en produktionsstyrd energipolitik innebär, har medfört svåra miljöproblem. Den övergripande målsättningen i en decentralistisk energipolitik för en uthållig energianvändning måste därför vara att varje energikälla som skall användas i större omfattning och måste ingå i naturens eget kretslopp. Uppfylls inte detta krav kommer såväl den ekonomiska tillväxten att förkvävas som omfattande miljöskador att uppstå. Samhällets åtgärder måste därför inriktas på att stödja introduktion och användning av inhemsk förnybar och miljövänlig energi, ny energiteknik, sparande etc. Förbränning av icke förnybara fossila energislag som kol och olja innebär en mycket kraftig påverkan på miljön genom de ökande utsläppen av bl. a. kväveoxider och svaveldioxider. Denna förbränning (gäller även naturgas) medför vidare att koldioxidhalten successivt ökar, vilket på någon sikt kan utvecklas till det allra största globala miljöproblemet. Den ökande koldioxidhalten medför temperaturökningar, som efter hand på ett drastiskt sätt kan förändra vårt klimat och därmed förutsättningarna för allt mänskligt liv. Koldioxidproblemet är en global företeelse och det är nödvändigt att varje land bidrar till att minska förbränningen av fossila bränslen även ur denna synpunkt. En övergång från olja till kol har i dessa hänseenden en negativ betydelse. Förbränning av biobränslen ger inte sådana effekter på den omgivande naturmiljön. Lika mycket koldioxid som binds vid återväxten frigörs vid förbränningen, förutsatt att avverkning och tillväxt balanseras. En medveten politik för energihushållning och effektivare energianvändning är den bästa garantin för både en positiv ekonomisk utveckling och en bra miljö.