ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02T511 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:7511 av och () om järnvägstrafik NorrtäljeKapellskär Bilismen är ett av de allvarligaste miljöproblemen. Åtgärder för att utveckla alternativ till bilanvändningen måste omfatta såväl personbilar som lastbilar. sker en mycket omfattande transittrafik med långtradare från genom till kontinenten. Enligt uppgift rör det sig om ca 55 000 långtradare . De har alla att tillryggalägga ungefär samma sträcka genom in i landet över eller och till kontinenten över och åter samma väg. Om det vore möjligt att föra över denna trafik på järnväg skulle det vara mycket fördelaktigt ur såväl miljösynpunkt som trafiksäkerhetssynpunkt. Också ekonomiskt borde det vara rationellt. planer på att bygga om en av sina färjor till järnvägsfärja är också ett uttryck för ett ökat intresse. Mot denna bakgrund vore det i högsta grad önskvärt om järnvägen kunde ta över så mycket som möjligt av transittrafiken. En första förutsättning är att SJ utifrån det system med vagnslaster som finns kan erbjuda transport av trailers genom landet med en snabbhet som inte avsevärt skiljer sig från långtradartransport. Eftersom det i princip bara rör sig om transporter mellan två hamnar i landet där allt gods skulle passera, borde detta inte vara omöjligt. Om huvuddelen av transittrafiken till och från genom förs över till järnväg får verksamheten en sådan omfattning att knappast blir en lämplig hamn. Tvärtom måste ansträngningar göras att minska Finlandstrafiken på med hänsyn till miljöeffekterna i skärgården. En naturligare plats för in- och utskeppningarna borde i stället vara utanför . Detta förutsätter dock att en järnväg byggs som förbinder med stambanenätet. Med hänsyn till den omfattning som godstransporterna skulle kunna få och de stora miljövinster som ligger i att transporterna sker per järnväg borde ett sådant projekt kunna bli samhällsekonomiskt lönsamt. Det skulle öppna möjligheterna för persontrafik på järnväg till och från och . SJ skulle också kunna bygga upp en service med biltåg och direktgående vagnar för resenärer från som vill ta med sig personbilar till kontinenten. Sammanfattningsvis bör regeringen ta initiativ till att förutsättningarna för att ta över en stor del, helst huvuddelen, av transittrafiken av gods Mot. genom mellan och kontinenten prövas. Detta skulle bygga T511 på att SJ skapade ett system för snabba transporter av fullastade trailers genom landet och eventuellt att en ny järnväg byggdes som förband och med stambanenätet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägstrafik NorrtäljeKapellskär. () ()
mot · GB02T512 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T512 av m. fl. (s) om järnvägsförbindelsen NorgeVänerlänken En viktig del i en väl fungerande framtida transportförsörjning är snabba och effektiva järnvägsförbindelser. Till de järnvägssträckningar som har goda utvecklingsmöjligheter, men som är i behov av utbyggnad för att tillgodose framtidens krav, hör tveklöst järnvägen GöteborgOslo/. Genom en satsning på dessa järnvässträckor kan såväl krav på goda kommunikationer för , , och som krav på snabba internationella förbindelser tillgodoses. 1 en handlingsplan, som redovisats av en ledningsgrupp bestående av representanter för bl. a. länsstyrelserna i och samt de berörda kommunerna, klargörs hur det med relativt begränsade insatser kan åstadkommas en påtaglig standardhöjning på nämnda järnvägssträckor. Huvudtanken är att tillvarata de stora fördelar som ligger i att trafiken på sträckorna GöteborgOslo och kan samordnas på sträckan mellan och . Handlingsplanen har därför betecknats NorgeVänerlänken. Norgelänken står för sträckan GöteborgTrollhättan/och är en förlängd västkustbana . står för sträckan GöteborgTrollhättan/och är en del av . För att klara de framtida kapacitetsbehoven för såväl gods som persontrafiken på dessa järnvägssträckningar behövs ett dubbelspår på sträckan , som bör ges en delvis ny sträckning vid . Likaså behövs en upprustning av spårstandarden på såväl sträckorna som MellerudKornsjö. Vad gäller järnvägssträckningen GöteborgOslo kan den genom förbättringar förkortas med . Restiden på samma sträcka kan med dessa åtgärder och genom nya moderna tåg förkortas från till . Vad gäller mellan och , så trafikeras den av genomgående tåg från till , vilket har stor betydelse för kontakt med . norr om är en mycket viktig förbindelse mot Bergslagen och , inte minst för godstransporter. NorgeVänerlänken har ett befolkningsunderlag på 1,9 miljoner invånare och den betjänar fyra av största industriregioner. Som vi ser det, talar därför mycket starka skäl för att bör ingå sorn viktiga delar i det framtida järnvägsnätet. NorgeVänerlänken är, om Mot. alla faktorer beaktas, den bästa lösningen av järnvägsförbin- T512 delser med såväl som /Bergslagen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägsförbindelsen NorgeVänerlänken. () ()
mot · GB02T513 · 1988-01-21 00:00:00 — av m. fl. (s) om ökad tågtrafik i En avgörande faktor för regional utveckling är en väl utbyggd infrastruktur. I förekommer en omfattande in- och utpendling både till och Tvåstad. Detta har bl. a. medfört att är en av de hårdast belastade riksvägarna. Kraven på en god regional trafikförsörjning ökar som Tvåstadsregionens behov av goda interregionala kommunikationer med framför allt Göteborgs- och Stockholmsregionerna måste säkerställas. Av den anledningen spelar även den genomgående linjen en betydande roll. En tågpendel på linjen , som ansluter till turerna på linjen , skulle lösa många av dagens och, inte minst framtidens, trafikproblem i regionen. Med nuvarande säkerhetskrav är det fullt möjligt med en turtäthet . En utförd utredning anger, med en försiktig beräkning, en ökning av tågresandet på denna linje från 500 1986 till över 800 1992. Ur både miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt är denna utveckling eftersträvansvärd. Vid tågstopp i kommunerna vid skulle resandeunderlaget förmodligen öka ytterligare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en satsning på tågtrafiken i . () () 1 1987/88.
mot · GB02T514 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:T514 av Axel och () om snabbtågsprojektet Arbetsmarknaden i och har varit mycket besvärlig den senaste . Regionen tillhör de sämst ställda i landet när det gäller befolkningens möjlighet till arbete och utkomst. ligger arbetslösheten i näst högst i landet (efter som toppar listan). De regionalpolitiska insatserna i södra har dock varit blygsamma. Stora ansträngningar görs av kommunerna och länsmyndigheterna för att vända den negativa sysselsättnings- och befolkningsutvecklingen. Man har bl. a. satsat avsevärda resurser, , på att bygga upp infrastrukturen och därigenom skapa bättre förutsättningar för positiv utveckling. I har Teknik Center kommit till . Även i , och satsar man aktivt på att differentiera och utveckla det lokala näringslivet, bl. a. genom olika former av utvecklingscentrum. I arbetar man också, tillsammans med näringslivet, på ett industrihögskoleprojekt vilket, om det genomförs, kan få stor betydelse även för kommunerna i . Stora insatser görs för att förbättra utbildningsmöjligheterna både inom gymnasieskolan och högskolan. Länen har satsat på teknikspridningsprogram som vänder sig till skolan och näringslivet. Inom basindustrin i länen görs mycket stora investeringar för att möta 90-talet med större konkurrenskraft. Investeringarna beräknas uppgå till , vilket visar att näringslivet har en tilltro till sin industri och till södra även för framtiden. I proposition 1987/88:50 - Trafikpolitiken inför 90-talet - understryks att ett viktigt delmål för trafikpolitiken är att transportsystemet skall byggas upp så att det bidrar till regional balans. Man tar också upp snabbtågsförbindelsen mellan och som ett angeläget projekt. Vad däremot inte kan utläsas i propositionen är när denna satsning på snabbtåg kan påbörjas. Enligt SJ:s ursprungliga planer planerades utbyggnaden . Men så länge kan man inte vänta. Det behövs omedelbara regionalpolitiska satsningar i södra för att vrida utvecklingen i positiv riktning. En tidigareläggning av snabbtågsprojektet till är en infrastrukturell insats som på ett mycket påtagligt sätt skulle förändra södra utvecklingsbetingelser. - förstärker de satsningar sorn näringslivet och kommunerna gör, och har T514 gjort, för att utveckla södra - utvidgar de lokala arbetsmarknaderna - gör södra till ett alternativ till - gör den högre utbildningen mer tillgänglig - förbättrar såväl miljön som trafiksäkerheten. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om snabbtågsprojektet . Axel () ()
mot · GB02T516 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:T516 av m. fl. om elektrifiering av järnvägen . Det finns en stark och utbredd strävan att bevara persontrafiken på järnvägen MalmöYstad. De berörda kommunerna är djupt engagerade och ser med oro på hur förutsättningarna för persontrafiken försämras. Man börjar känna igen det mönster som genom SJ:s försumlighet upprepats och slutligen lett till att järnvägslinjer till slut helt upphört. Pendeltågstrafikens utveckling inom de tre storstadsområdena understryker behovet av spårbunden närtrafik. I dessa områden med en tät närområdesstruktur med många in- och utpendlare och med relativt korta avstånd måste man därför enligt vår uppfattning rusta upp järnvägsnätet. De berörda kommunerna betraktar det som angeläget att banan bevaras, upprustas och elektrifieras. Det är en försvarbar insats för den regionala infrastrukturen i . En sådan upprustning, innefattande elektrifiering, skulle gynna både person- och godstrafiken och de berörda orterna. Alternativet är att det som inget görs. Slutpunkten blir då att banan definitivt läggs ned. , och kommunerna utmed banan har vid olika tillfällen, bl. a. vid uppvaktning hos kommunikationsministern, agerat för att få till stånd en upprustning av Malmö-Ystad-banan. I regeringens trafikpolitiska proposition 1987/88:50 föreslås bl. a. Malmö-Ystad-banan bli en s. k. länsjärnväg med regionalt huvudmannaansvar. Kostnaden för en upprustning skulle då tas ur ett regionalt anslag och konkurrera med länsvägarna. Upprustningen - elektrifieringen bör enligt vår uppfattning blir föremål för särskild behandling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående elektrifiering och upprustning av järnvägslinjen . () () 1 1987188.3 samt.
mot · GB02T517 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:T517 av i och (vpk) om utbyggnad av den s. k. Bergslagspendeln Som beskrivits i vpk-motion till prop. 1987/88:64 angående regionalpolitiska insatser i Bergslagen finns det flera skäl att snabbt bygga ut den s. k. Bergslagspendeln. För att pendeln skall bli verklighet krävs både upprustning/ombyggnad av banan samt investeringar i tåg. Det är onödigt att här upprepa alla dessa skäl. Det kan räcka med att nämna infrastrukturens betydelse och det nuvarande arbetsmarknadsläget i en utsatt region som denna. Till dessa ovan nämnda skäl kan läggas den långsiktiga miljö- och resurspolitik som kräver en kraftig utbyggnad av järnvägstrafiken för att minska tung biltrafik och det faktum att pendeln skulle få stor betydelse även för persontrafiken. Det senare särskilt som pendeln är tänkt att gå genom Surahammar-Hallstahammar-Kolbäck till . När detta skrives har propositionen om trafikpolitiken framlagts. Oavsett hur besluten med anledning av denna blir i kan konstateras att det finns ett mycket stort regionalt intresse i Bergslagen för att trafiken skall utvecklas. Utredningen om pendeln har drivits i ett samarbete mellan sju kommuner. Det är kommunerna utefter banan plus . Alla kommuner från till anser uppenbarligen att en utbyggnad av Bergslagspendeln är mycket viktig. ex. företrädare för kommunerna i och klart sagt ifrån om att en upprustning av banan måste ske på ett sådant sätt att den framtida pendeln med delvis ny sträckning genom dessa kommuner gynnas. Vidare kan nämnas att lokaltrafik vill starta provtrafik som ett komplement till SJ:s nuvarande trafik. är det för att inte hamna på efterkälken om och när en omläggning av ansvaret för trafiken kommer. Detta visar vilken tilltro det finns från regionalt håll redan för nuvarande sträckning av trafiken. Med den delvis nya dragning som pendeltrafiken är tänkt att få kommer flera större orter att betjänas. Även kommun deltar och finansierar trafikförsöket. skulle med den nya sträckningen få en mera direkt spårkontakt med Bergslagen, vilket naturligtvis kan vara till ömsesidig nytta för industristaden och det industrialiserade Bergslagen. 1987/88 T517 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en snabb utbyggnad av Bergslagspendeln. (vpk) (vpk) ken skall pågå , och det vore mer än pinsamt om inte utbyggnaden vore långt gången eller rent av färdigställd. Mot bakgrund av ovanstående motiveringar och denna trafikleds betydelse för den allmänna ekonomiska utvecklingen i Bergslagen är det självklart så att samhället/staten har det övergripande ansvaret för att pendeln kommer i gång och kan drivas, varför ett snabbt beslut om utbyggnad och driftsgarantier krävs. 1* 1987/88.3sami.
mot · GB02T519 · 1988-01-25 00:00:00 — av och (fp, c) om tåguppehåll i m. fl. , när alla människor upptäckt att vi måste värna om vår miljö, är det viktigare än någonsin att vi gör allt som går för att utnyttja den spårbundna trafiken. Spårbunden trafik är energisnål och därför från inhemsk energiproduktionssynpunkt väl lämpad för våra förhållanden. Ökad användning av spårbunden trafik medverkar också till mindre trängsel på vägarna, färre olycksfall, mindre buller och avgaser. Vi har under krävt att SJ skall göra det möjligt för människor, som bor längs järnvägen, att i större utsträckning än vad som är möjligt kunna arbetspendla med tåg. Från i län har vid upprepade tillfällen gjorts framställningar om fler tågstopp. Även från och kommuner har framställning gjorts om att genomgående tåg i rimlig utsträckning skall göra uppehåll i kommunens centralorter respektive . och ligger vid norra stambanan. ligger vid banan mot och . Med den struktur som län har är det i hög grad en svårighet för de tre kommunerna att de missgynnas av . Genom att kommunens invånare måste söka sig till de stora städerna i närheten för sina långväga kommunikationer, vänjer de sig vid att även i andra avseenden söka sin service där. är en utflyttningskommun som är beroende av goda och snabba förbindelser för sina arbetspendlare. Den arbetspendling som tidigare förekom till har praktiskt taget upphört därför att SJ dragit in lämpliga tågförbindelser. Hela länet domineras starkt av . Den med i kommun har ett stärkt tryck från och från . Den norra länsdelen med och med i har dessutom ett tryck från . pågår ett försök med en samordning mellan och lokaltrafik med vissa tågstopp i för att underlätta tågpendling till . Detta bör utvecklas. I regeringens trafikproposition redovisas bl. a. som ett intressant projekt. Det förenar kraven på samhällsekonomisk betydelse med viktiga miljö- och regionalpolitiska effekter, som det bidrar till att öka effektiviteten i järnvägssystemet. Det är därför viktigt att man redan på planeringsstadiet beaktar Mot. kommuns möjligheter till arbetspendling med tåg till och Stock- T519 Om det skulle visa sig bli en för stor belastning för fjärrtågen att förutom i också stanna i , borde det bli möjligt att organisera en viss pendeltrafik mellan och med uppehåll i och av samma karaktär som Uppsalapendeln med uppehåll i och . Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tåg som går igenom en kommuns centralort normalt skall göra uppehåll där i en utsträckning som gör det möjligt för kommunens invånare att i rimlig grad ha den egna kommunen som utgångspunkt för resor.
mot · GB02T522 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T522 av och () om SJ :s banregionkontor i började SJ ett omorganisationsarbete. I projektet prövas bl. a. hur banregionerna skall rationaliseras. 1 regeringens proposition 1987/88: 50 Trafikpolitiken inför 90-talet föreslår regeringen att SJ delas upp i en affärsrörelse och ett självständigt banverk med ställning som egen myndighet. Regeringen har tillsatt en organisationskommitté med uppdrag att bl. a. utarbeta förslag till organisation. Av förslaget framgår det att man tänker lägga ner bankontoret i och centralisera verksamheten bl. a. till . Lokaliseringspolitiken bör sträva mot en decentralisering. Det förslag som här framförs, att centralisera ytterligare verksamhet till överhettade regioner, kan knappast vara rätt politik när man försöker nå större regional balans. fattade beslut om en decentralisering av det nya plan- och bostadverket till av just regionalpolitiska skäl. Att föra fram förslag om centralisering av statlig verksamhet till är minst sagt besynnerligt. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nedläggning av banregionkontoret i .
mot · GB02T523 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T523 av () om säkerheten vid SJ Säkerheten hos statensjärnvägar visar gång efter annan skrämmande brister. Detta har påtalats i riksdagsmotioner, frågor och interpellationer. Dessvärre har mycket svåra järnvägs- coh tågolyckor inträffat på grund av dessa brister. har det lett till många dödsoffer och skadade. Vid andra tillfällen har det stannat vid incidenter. härom året fick en mängd passagerare på ett Norrlandståg tillbringa en del av julhelgen i utkylda personvagnar och utan mat. Tåget saknade kommunikationsmöjligheter där det stod ute på banan i ödemarken. SJ-ledningen utlovade åtgärder. Ändå avslöjas samma brister i kommunikations- och säkerhetssystemet upprepade gånger, när exempelvis ett tågsätt drabbas av skada och stannar ute på banan. Så var fallet när ett persontåg med 50-talet passagerare drabbades av brand i loket ute i ödemarken söder om . Varken tågradion eller två telefoner längs linjen fungerade. satt passagerarna i utkylda vagnar och väntade innan hjälp nådde fram. Genom sin omfattning kom händelsen att bli uppmärksammad och skildrad i tidningar. Mindre händelser som aldrig når massmedia avslöjar emellertid samma oacceptabla brist i säkerhetssystemen vid SJ. Ett exempel kan jag hämta från linjen . Passagerarna konstaterade att det luktade alltmera bränt i vagnarna närmast loket. Utanför tåget flög gnistregn från loket. Konduktören (tågmästaren) kunde dock inget göra, uppgav han för skrämda passagerare. Han hade nämligen ingen möjlighet att få kontakt med lokföraren. Fungerande kommunikationsmedel saknades. När tåget anlände till fick loket bytas ut på grund av skada. Lokföraren visste dock inget om detta under färden. De som kunde berätta hade ingen kommunikationsmöjlighet. Endast nödbromsen återstod. Skall låta sig nöja? När trafikutskott kontaktar SJ-ledningen om påtalade brister i säkerhetssystemen, svaras det, att åtgärder håller på att vidtas. År samma svar. Har trafikutskottet och anledning att längre låta sig nöja med sådana svar? Vore det inte på sin plats med ett tillkännagivande till regeringen med krav på att alla brister i SJ :s säkerhetssystem omgående skall åtgärdas. SJ har monopol på järnvägstrafiken och något annat tågtrafikföretag finns inte som alternativ för resenärerna. Resenärerna har rätt att kräva välutvecklade, moderna och helt igenom fungerande säkerhetssystem hos SJ. En ytterst viktig del av säkerhetssystemen är tågradio, kommunikation mellan förare och vagnar samt telefoner utmed järnvägslinjen. Vid de här nämnda tågstoppen i norrländska ödemarker blev inga människor skadade. Tack och lov för det! Om det inträffar en tågurspårning under liknande kommunikationslösa omständigheter skulle förfärande situationer uppkomma. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av omedelbara åtgärder som leder till ett i alla avseenden godtagbart säkerhetssystem hos . 1987/88 T523
mot · GB02T524 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T524 om tåguppehåll vid järnvägsstation är en ganska betydande industriort och ett viktigt handelscentrum för en stor omgivande bygd. Järnvägen /via till för vidare befordran till passerar genom samhället, men stannar inga persontåg där. Detta är en stor brist och ett hinder för ortens utveckling. Det finns därför anledning att allvarligt överväga om inte persontågen åter borde göra uppehåll i . Med den ökande satsning på som är självklar skulle detta ge ett, om än inte så väldigt stort bidrag till ökad användning av kollektivtrafik och innebära ett visst uppsving för orten. torde vara en av landets största vid järnväg belägna orter där persontågen inte stannar. Det är visserligen endast tjugo minuters körtid för tåget mellan och , utmed vilken sträcka är beläget. Det finns emellertid en rad exempel på ännu kortare körsträckor på likvärdiga och t. o. m. större järnvägar. Sålunda är körtiden mellan och , , och vardera , mellan och och mellan och . Detta är goda exempel värda att ta efter. Om persontågen gjorde uppehåll i skulle körtiden MotalaSkänninge och bli av ungefär samma storleksordning som på de ovan nämnda järnvägssträckorna. Med hänvisning till ovanstående hemställer undertecknad att i samband med årets behandling av trafikpolitiska frågor som sin mening ger regeringen till känna att persontågen i fortsättningen åter bör göra uppehåll i .