ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk420 · 1988-01-25 00:00:00 — om reglerna för resultatutjämningsfond Möjligheterna till avsättning till resultatutjämningsfond är ett värdefullt instrument för utjämning mellan olika år. Nuvarande regler är emellertid ofullständiga när det gäller en- och fåmansföretag med arbete som helt dominerande intäkt, exempelvis hantverkare av olika slag, konsulter m. fl. Svagheten består i att avsättningen till resultatutjämningsfond år 1 måste upplösas år 2 för att sedan kunna göra en ny avsättning baserad på summan av intäkten år 2 och den upplösta fonden. Med ett mycket gott resultat år 1 och ett normalt resultat år 2 måste en del av avsättningen år 1 tas upp till beskattning år 2. Cyklerna mellan bra och dåliga år är i regel längre än från till nästa. Det vore därför önskvärt att få spara uppräkningen till ett eventuellt dåligt resultat år 3 eller 4. Jag föreslår att nuvarande regler för avsättning till resultatutjämningsfond tillförs en kompletteringsregel med innebörd att avsättningen alltid får uppgå till det största belopp som avsatts enligt huvudregeln . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar om införande av en kompletteringsregel till reglerna om avsättning till resultatutjämningsfond i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GB02Sk421 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. om den skattemässiga behandlingen av avgifterna till fackföreningar, m. m. Från och med medges en skattereduktion av den avgift som erlagts till en fackförening. Eftersom underlaget har maximerats till . blir reduktionen högst . Moderata samlingspartiet avvisade införandet av denna skattereduktion bl. a. med hänvisning till att en fackföreningsavgift ofta omfattar även annat än utgifter för rent facklig verksamhet och att det alltså måste vara förenat med betydande praktiska svårigheter att renodla den till en medlemsavgift i egentlig mening. Den utgående konfliktersättningen är dessutom skattefri. För arbetsgivarnas del gäller att avgiften är avdragsgill medan konfliktersättningar beskattas fullt ut. Andra utgifter som kostnader för utbildningsverksamhet, förhandlingsverksamhet m. m. är enligt av sådan art att de enligt gällande rörelsebeskattningsprinciper är att anse som avdragsgilla omkostnader i den skattskyldiges verksamhet i de fall denne direkt bestrider dessa kostnader. Det är enligt vår uppfattning angeläget med en rättvis behandling av avgifter till fackföreningar och arbetsgivareorganisationer. Innan skattereduktionen för fackföreningsavgifter infördes begärde skatteutskottet att regeringen skulle lägga fram en fullständig redovisning och kartläggning av dessa frågor. Någon sådan har emellertid aldrig kommit till stånd. Vi hemställer därför om en sådan redovisning och kartläggning. I denna bör också medtagas de förmåner i form av bl. a. bidrag från staten till utbildningsverksamhet m.m. som kan komma de berörda organisationerna till del. Det är också angeläget att överväga om en avdragsrätt för fackföreningsavgifter, om en sådan helt eller delvis skulle visa sig vara motiverad, skall utformas som ett avdrag för inkomsternas förvärvande eller som en skattereduktion. I avvaktan på en sådan redovisning och utredning accepterar vi tills vidare skattereduktionen för fackföreningsavgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär redovisning och utredning om bidragen till de fackliga organisationerna resp. arbetsgivarorganisationerna och om den skattemässiga behandlingen av avgifterna till fackföreningarna. () () 1987/88 Sk421
mot · GB02Sk422 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk422 av och () om skattereduktionen för fackföreningsavgift Fackföreningsrörelsen spelar en central roll i det svenska samhället, och i den genom tiderna mycket framgångsrika svenska modellen. Det är ingen överdrift att säga att det är ett samhällsintresse att fackföreningsrörelsen även framgent intar denna centrala roll i samhällsarbetet. Som motiv för skattereduktionen kan anföras, dels att motpartens - arbetsgivarnas - avgift till sina organisationer är avdragsgill. Det var därför rimligt och riktigt att regering och riksdag införde skattereduktionen för fackföreningsavgiften. Beslutet innebar att avdraget skulle vara av ett underlag på högst . Genom att fackföreningsavgiften successivt höjts slår nu allt flera medlemmar i krontalstaket. För många återstår nu av den verkliga avgiften att dra av. Enligt motionärernas uppfattning är det angeläget att underlaget för skattereduktionen höjs på ett sådant sätt att den återställs till . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattereduktion för fackföreningsavgift.
mot · GB02Sk423 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk423 av m. fl. (s) om överföring av investeringsfonder mellan ekonomiska föreningar, m.m. Om en investeringsfond inte kan utnyttjas av ett företag inom en koncern finns möjlighet att, efter särskild ansökan, få föra över fonden till annat företag inom koncernen. Villkoret är bl. a. det att det föreligger ett mer än 90-procentigt ägande mellan företagen. Vidare måste ett av företagen vara ett aktiebolag. Ett moderföretag, som är ekonomisk förening, har således möjlighet att få föra över en investeringsfond till sitt ägda aktiebolag och vice versa. en ekonomisk förening där moderföretaget har en lika stor ägarandel, är dock en sådan överföring inte möjlig. Detta förhållande gäller såväl allmän investeringsfond som eldsvådefond. Beträffande återanskaffningsfond föreligger inte ens möjligheten att föra över fonden mellan ekonomisk förening och aktiebolag utan endast mellan två aktiebolag inom koncernen. Vidare kan avsättning till återanskaffningsfond göras endast vid beräkning av nettointäkt av rörelse. Den fastighet, i vilken ett företags verksamhet bedrivs, ingår i ett annat bolag inom koncernen, som enbart ägnar sig åt fastighetsförvaltning och därför redovisar resultatet i inkomstslaget annan fastighet. Möjligheten att sätta av till återanskaffningsfond står då inte till buds. Föreligger ett s. k. kvalificerat koncernförhållande mellan företagen bör sådant fastighetsförvaltande företag kunna få sätta av till återanskaffningsfond. För att jämställa ekonomiska föreningar med aktiebolag vad gäller möjligheter till överföringsfonder bör i 13§ lagen om allmän investeringsfond och 10§ lagen om eldsvådefond anges möjlighet att föra över fonden mellan två ekonomiska föreningar samt i 5§ lagen om återanskaffningsfond anges möjligheten att föra över fonden mellan aktiebolag och ekonomisk förening resp. mellan två ekonomiska föreningar. Vidare bör rätten att göra avdrag för avsättning till återanskaffningsfond utvidgas att omfatta även fastighetsförvaltande företag i koncern under förutsättning att s. k. kvalificerat koncernförhållande föreligger och fastigheten används inom koncernens verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att jämställa ekonomiska föreningar med aktiebolag vad gäller möjligheter till överföring av fonder, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgning av rätten att göra avdrag för avsättning till återanskaffningsfonder. () () () () 1987/88 Sk423
mot · GB02Sk424 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk424 av () om beskattningen av naturaförmåner Vid riksdagsbeslutet om beskattning av naturaförmåner behandlades frågan om transportföretagens personalresor. Dessa skulle även fortsättningsvis vara skattefria, men inskränkning skedde beträffande skattefrihet för resor gällande vissa anhöriga. Skattefriheten omfattar numera endast förmån till den anställdes make/maka, sambo av motsatt kön, barn samt vissa pensionärsförmåner. Detta har medfört att företag som berörs av bestämmelserna om reseförmån har beslutat att inte längre låta homosexuella sambor få del av sådana förmåner. har nya regler införts på andra områden, t. ex. inom familjerätten där sammanboende homosexuella likställts med andra sammanboende. Beslutet om reseförmånernas beskattning upplevs därför som ytterst diskriminerande. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till ändring av skattereglerna gällande naturaförmåner så att diskriminering av homosexuella sambor upphör.
mot · GB02Sk425 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk425 av och () om servering av vin och öl i teaterfoajéer Enligt lagen (1977:293) om handel med drycker (41 §) får tillstånd till servering av alkoholhaltiga drycker meddelas endast om det kan antas att tillhandahållande av mat kommer att utgöra en betydande del av rörelsen. Detta innebär att servering på en teater endast kan äga rum i särskilda restauranglokaler och att denna rörelse skall uppfylla alla de krav som i övrigt gäller för servering av alkoholhaltiga drycker. Då dessa förutsättningar praktiskt taget aldrig kan uppfyllas i en teaterfoajé, kan man säga att någon servering av alkoholhaltiga drycker i en teaterfoajé eller dylika lokaler inte kan beviljas med nu gällande lagstiftning. Alkoholpolitiska utredningen bedrev försöksverksamhet med utskänkning i de fasta teatrarnas foajéer i pauserna under föreställningarna. Verksamheten bedrevs efter beslut av . Efterföljande utvärdering visade att varken ordningsmässiga eller alkoholpolitiska problem uppstod. Den logiska slutsatsen blev att regeringen i proposition 1976/77:108 föreslog att avsteg från kraven på makthållning borde kunna göras så att servering av alkoholdrycker kunde ske i fasta teatrar och liknande under pauser i föreställningarna. Förslaget avvisades av med en motivering att alkoholpolitiken bör syfta till att främja alkoholfria miljöer och att det strider mot denna målsättning att nu införa alkoholservering i miljöer som varit alkoholfria (SkU 1976/77:40 sid. 88). Både attityder och vanor har förändrats till det bättre . Ungdomar dricker allt mindre. Det är inne att vara nykter. Allt fler konsumenter går över från sprit till öl och lättvin. Vin- och spritcentralen och Systembolaget har gjort förtjänstfulla insatser för att tillgodose den ökande efterfrågan på kvalitetsviner. Utskänkningsreglerna har fått en mer liberal tillämpning. Huttrande åskådare vid en world cup-tävling i utförsåkning kan numera få ett glas rödvinstoddy i väntan på åkarna, även i vårt land. Denna utveckling är mycket glädjande. Orsakerna är flera. Den viktigaste är kanske den snabba internationaliseringen genom bl. a. invandring samt ökad turism både till och från . Åtskilliga teaterbesökare, inte minst invandrare och tillfälliga besökare i vårt land, har dock svårt att förstå att man i kan få ett glas vin på de flesta restauranger och hotell, medan man är hänvisad till kaffe eller sockerdricka när man vill ha något att dricka under en paus i en teaterföreställning. Vi föreslår att lagen om handel med drycker (LHD) ändras så att fasta teatrar får möjlighet att servera öl och vin vid paus i föreställningen. Det torde ankomma på utskottet att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med anledning av det anförda hemställs att beslutar att ändra lagen om handel med rusdrycker så att de fasta teatrarna kan ges tillstånd att servera öl och vin under paus i pågående föreställning. () () 1987/88 Sk425
mot · GB02Sk426 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk426 av () om beskattningen av utländska forskare har länge varit en framstående forskarnation, trots att landet är litet. Procentuellt har vi satsat lika stor - om inte större - andel av BNP som de stora nationerna , och . Satsningarna görs såväl inom universitet och högskolor som inom den privata industrin, vilken har en omfattande forskningsverksamhet. All forskning är internationell till sin karaktär. Kontakter mellan forskare i olika länder är av avgörande betydelse, liksom forskarutbyte mellan nationerna. Många svenska forskare har möjlighet att under något eller vistas utomlands. Vi önskar, att utländska forskare också kommer till . Men den svenska skattlagstiftningen lägger vissa hinder i vägen för ett sådant forskarutbyte. Härom året uppmärksammades svårigheterna att få utländska forskare till svenska universitet - och inte minst tekniska högskolor. Genom en förordning blev det möjligt för utländska forskare, som tillfälligt arbetar i att betala lägre skatt. (SFS 1984:947.) I och med att forskningsverksamheten växer inom de svenska företagen, vore det rimligt att samma lagstiftning även gäller forskare anställda vid företag, inte endast vid statliga forskningsinstitutioner. Annars är risken stor att våra transnationella företag förlägger sin forskning utomlands. Så är t. ex. redan fallet med SKF, som flyttat ut delar av sin forskning till . En utvidgning av förordningen skulle inte minska skatteunderlaget utan snarare öka det, eftersom många forskare inom de internationella koncernerna avstår från att arbeta i . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar utvidga skattelagstiftningen för utländska forskare så att den omfattar även forskare inom den privata sektorn.
mot · GB02Sk427 · 1988-01-26 00:00:00 — av () om skattereglerna är en stark industrination. Orsakerna härtill är många: tillgång på råvaror, kunnig arbetskraft, goda företagsledningar, skickliga uppfinnare m. m. Den svenska skattelagstiftningen har också utan tvekan underlättat industriell tillväxt, eftersom företagen haft möjlighet till avskrivningar, varulagernedskrivningar och avsättningar till resultatutjämningsfond. Tjänsteföretagen växer i styrka och antal. Tjänsteföretagen skiljer sig på väsentliga punkter från industriföretagen. De flesta tjänsteföretag har därför svårt att utnyttja nuvarande skattelagstiftning. I motsats till varor kan tjänster inte lagras. I motsats till producerande företag har de flesta tjänsteföretag små maskininvesteringar förutom i datorer. För tjänsteföretaget är personalkonstnaderna den avgörande kostnaden, och den är i stort sett fast. I likhet med industriföretag kan tjänsteföretag göra avsättningar till en resultatutjämningsfond, men i många fall motsvarar den maximala avsättningen till resultatutjämningsfonden endast 1-1,5 månaders löner. är svängningarna mellan åren ofta särskilt stora inom tjänsteföretagen. I normalfallet kan därför sägas, att tjänsteföretagets behov av obeskattade reserver för resultatutjämning mellan åren är lika stora, om inte större än för industriföretagen, som möjligheterna till avsättningar är mindre. Genom att höja möjligheterna från nuvarande avsättning av utbetalda löner till en resultautjämningsfond till av utbetalda löner, skulle tjänsteföretagen få en större möjlighet till konsolidering. Investering i ett tjänsteföretag utgörs också ofta av utbildning av de anställda, inte av inköp av maskiner. Ett tjänsteföretag som har mindre uppdrag än , använder oftast tiden för kompetenshöjning av sina anställda, dvs. investering i kompetens. Företagsbeskattningen är under utredning. Vad som ovan anförts bör upptas till behandling inom utredningens ram. 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om företagsskatteutredningen. 1987/88 Sk427
mot · GB02Sk428 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk428 om avdragsrätt för bidrag till utbildning Enligt förordning 1975:127 om avdrag för bidrag till forskning m. m. senast utfärdad , utgör bidrag till forskning, utvecklingsarbete eller museiverksamhet avdragsgill driftkostnad. Med hjälp av denna förordning har svenska högskolor kunnat erhålla bidrag från näringslivet, bidrag som stött svensk forskning. Denna förordning utnyttjas också av de banker, som genom överenskommelse 1986 med skall avsätta sammanlagt 600 milj. kr. till svenska högskolor och universitet. Men förordningen ger avdragsrätt endast för bidrag till forskning. Bidrag till utbildningsverksamhet är ej avdragsgill. Gränsdragningen mellan utbildning och forskning är ibland flytande. En stor del av det svenska näringslivets bidrag till högskolan har använts för inköp av utrustning. Enligt förordningen skall avdragsrätt endast gälla, om utrustningen används i forskning. Förordningen innebär stora bekymmer , då bankmiljonerna börjar delas ut. I många fall har högskolorna en skriande brist på utrustning för grundutbildningen. Tillämpas förordningen strikt, kan bankmiljonerna ej användas för inköp av utrustning, som t. ex. de studerande på ekonomlinjerna skall använda. väntas en proposition om förbättrad yrkesutbildning. Därmed ökar kraven på svenskt näringsliv att ställa upp inte endast med handledning av elever, utan med utrustning för utbildningen i skolan. Eftersom förordning 1975:127 ej medger avdragsrätt för bidrag till utbildningsändamål, är riskerna stora att företagen ej lämnar bidrag till utrustning inom gymnasieskolan. Förordning 1975:127 bör förändras, så att avdragsrätt för bidrag även till utbildningsändamål medges. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en sådan ändring i förordningen 1975:127 att utbildning, bedriven vid högskolor, universitet och gymnasier skall vara avdragsgill kostnad. 1* 1987/88.
mot · GB02Sk429 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk429 av () om avdragsrätt för dubbel bosättning Förvärvsarbetsfrekvensen hos kvinnor är nästan lika stor som för män. I många hushåll finns det därför två försörjare, två förvärvsarbetande. Får en av dessa två möjlighet till arbete på annan ort, uppstår genast problem. Vad skall maken/makan få för arbete? Skall familjen för ett tag bo på två ställen? Vilka är i så fall de ekonomiska förutsättningarna, dvs. vilken avdragsrätt finns för dubbel bosättning? Rörligheten på den svenska arbetsmarknaden minskar stadigt. Inte minst har kommuner utanför universitetsorterna svårigheter att erhålla kvalificerad arbetskraft, då alltför sällan två makar kan erbjudas arbeten på en ny ort. Kommuner och landsting har genom kommunpoäng försvårat för sökande från annan ort att t. ex. erhålla lärartjänst, eftersom kommunens egna anställda alltid prioriteras vid jämförelse av tjänstgöringstid. Det är inte ovanligt, att den ena makan arbetar kommunalt och den andra privat, och att näringslivet ej erhållit önskad medarbetare just på grund av svårigheter att arbeta för maken eller makan. Skattelagstiftningen lägger också hinder i vägen för rörligheten. Avdragsrätt för dubbel bosättning är möjlig, men endast för - vanligtvis . Bestämmelserna är dock oklara och lämnar öppning för individuella bedömningar. Har den ena maken blivit utnämnd av regeringen, kan också särskilda hänsyn tas. Vill vi uppmuntra ökad rörlighet, måste vi underlätta för ett par att bo på skilda håll. Riksdagsledamöter förväntas ju ha dubbel bosättning under hela vår tid i . Därför har vi traktamenten. I de flesta fall, där en arbetstagare bor på ett håll och har sin familj på ett annat, utgår dock inga traktamenten. En översyn av gällande bestämmelser då det gäller avdragsrätt för såväl dubbel bosättning som hemresor bör göras i akt och mening att öka rörlighet på svensk arbetsmarknad och därför underlätta för två förvärvsarbetande makar att bo på skilda håll. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av gällande regler då det gäller avdragsrätt för dubbel bosättning och hemresor. 1987/88 Sk429
mot · GB02Sk430 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk430 av och () om investeringsfonder och investeringsreserver Investeringsfonderna skall användas som ett konjunkturpolitiskt och regionalpolitiskt medel. Syftet är att stimulera företagen att koncentrera sina investeringar till perioder eller områden inom landet med låg sysselsättning. Avsikten är också att stimulera företagens allmänna tillväxt och konsolidering. (Citat ur Handledning för rörelse- och jordbruksbeskattning). Skattelagstiftningen lägger i vissa sammanhang stor vikt vid begreppet fåmansbolag. I andra sammanhang talas om svenskt aktiebolag utan åtskillnad. Det senare gäller i samband med avsättning till allmän investeringsfond. Dessa regler gäller således lika för enmansbolag som för landets största tillverkningsindustri. Företag av olika storleksordning uppfattar inte på samma sätt, och har inte samma möjligheter att tillvarata den stimulans för företagens allmänna tillväxt och konsolidering, som anges ovan. Orsaken är att vinsterna är enormt olika, varför uppbyggnadstiden för fonden varierar stort. Det mindre företaget hinner inte fullborda sina planerade avsättningar, innan frisläppet stoppats, medan de större redan på kan tillgodose sitt behov. När myndigheten stoppar, till synes definitivt, rätten att använda fonderna, innebär det för många icke börsnoterade bolag ett fullständigt skrinläggande av alla planer. Kreditvärdigheten är inte så stor, att en finansiering kan ske lånevägen. De börsnoterade har helt andra möjligheter att skaffa riskvilligt kapital på rimliga villkor genom att emittera aktier. För börsnoterade företag utgör möjligheten till avsättning till allmän investeringsfond en värdefull resultatregleringsåtgärd. För icke börsnoterade företag i allmänhet och mindre lönsamma i synnerhet kan denna möjlighet utgöra enda utvägen till finansiering av vissa investeringar eller delar av dem. Det är således önskvärt att åtskillnad också görs mellan börsnoterade och icke börsnoterade företag i samband med investeringsfonder, förutom redan existerande indelningar i stödområden m. m. och att ett generöst dispensförfarande tillämpas mot icke börsnoterade företag i tider, när fonderna inte är frisläppta. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna det nödvändiga i att det sker en ändring i skattelagstiftningen i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1987/88 Sk430
mot · GB02Sk431 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk431 av m. fl. om befrielse från deklarationsskyldighet och utökad skattefrihet för ideella föreningar De ideella föreningarnas arbete är en förutsättning för en smidig och väl fungerande samhällsorganisation, för en bred samhällsdebatt och för den breda ungdoms- och idrottsverksamhet som vi har i . Om de i sin verksamhet tyngs av krångliga och byråkratiska regler riskerar hela den ideella föreningens livsnerv att gå om intet. I den ideella föreningens verksamhet förekommer olika arrangemang som omsätter en summa pengar. Detta medför att det ibland uppstår vinst i föreningen, även om det inte är föreningens syfte. I många fall är en sådan vinst grunden för kommande värdefull verksamhet. finns ett grundavdrag på . Vi anser att detta bör höjas till ett belopp motsvarande 1,5 basbelopp dvs. Det finns också många skäl till att de ideella föreningarna befrias från deklarationsskyldighet. Särskilt gäller det fall där föreningarnas årsresultat belöper sig på måttliga summor. En lämplig nivå vore 1,5 basbelopp. Vid utskottsbehandlingen hänvisades liksom året innan till att de civilrättsliga frågorna kring de ideella föreningarna bör klarläggas innan man tar ställning till skattefrågorna. Ännu har inte den utlovade utredningen om civilrättsliga frågor tillsatts vilket kan betecknas som osedvanlig långsamhet. Beträffande skattefrågorna övergick man från att hänvisa till en kommande utredning om dessa specifika frågor till att säga att de får övervägas inför den kommande skattereformen. Våra yrkanden inför detta utredningsarbete står fast. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att ideella föreningar får utökad skattefrihet och slipper deklarationsskyldighet vid inkomster understigande 1,5 basbelopp. () ()