mot · GB02Jo30 · 1988-03-28 00:00:00 — Vi vill med detta minska efterfrågan på råvaror, vars exploatering och användning medför miljöproblem. Ett annat motiv är att för framtiden spara knappa resurser och främja en effektiv naturresurshantering. Vi anser att råvarubeskattningen först bör införas på energi. Vi har därför i annat sammanhang lagt fram förslag om skatt på uran för elproduktion och på miljöskadliga fossilbränslen. I miljöpolitiken måste användas både regleringar och ekonomiska styrmedel. Miljöavgifter skall stimulera företag att vidta åtgärder för att minska föroreningarna under den tillåtna nivån. Miljöavgifter skall också markera att samhället inte accepterar miljöstörningar. Dessutom skall aldrig utsläpp uppfattas som gratis vare sig för samhället eller för företaget i fråga. Priset på en produkt mäter bara de privata och företagsekonomiska kostnaderna, utan att ta hänsyn till de totala samhällsekonomiska kostnaderna, inkl. miljöskadorna. Det gör att produktionen kan ske med metoder som skadar miljön, utan att det drabbar förorenaren. Om avgiften sätts så att den avspeglar kostnaden för miljöförstöringen, kommer den företagsekonomiska kalkylen att överensstämma med den samhällsekonomiska. Men det är näst intill omöjligt att exakt fastställa kostnaderna. En miljöavgift måste därför inte avspegla den exakta samhällsekonomiska kostnaden enligt Polluter Pays Principle (förorenaren skall betala de kostnader den åsamkar samhället). - Vi anser det viktigt att miljöavgiften sätts så högt att den ger tydliga signaler till företaget att nedbringa utsläppen till vad naturen tål. Vi anser att bl. a. följande skäl talar för att miljöavgifter skall införas: Regleringar räcker inte. Miljöförstöring är inte gratis. Miljöavgifter påverkar såväl producenters som konsumenters beteende. De ger tydliga signaler till teknisk utveckling. De skapar resurser som kan bekosta en del av de investeringar i ny teknik och nya produktionsmetoder som är nödvändiga för en bättre miljö. De skapar resurser för en effektiv tillsynsverksamhet. - Det är önskvärt att miljöavgifterna avskaffar sig själva genom att före- Mot. tagen minskar de avgiftsbelagda utsläppen. En del av de influtna medlen Jo30 bör fonderas till utvecklande av ny teknik och stimulanser till utnyttjande av miljöåtgärder. I den mån de influtna medlen återförs, skall de enligt vår mening inte räknas in i skattekvoten. - Vi anser att regeringen borde ha tagit fram ett underlag för införande av ett system med miljöavgifter. väljer man i stället uppskovslinjen genom att tillsätta en parlamentarisk utredning. - Vi föreslår här i motionen att miljöavgifter införs på svaveldioxid, organiska klorföreningar och freoner, liksom på miljöfarliga tungmetallhaltiga batterier. Dessutom begär vi förslag om miljöavgifter på kväveoxid och koldioxid. En av de första åtgärder som den socialdemokratiska regeringen vidtog vid regeringsskiftet var att lägga ned beredningsgruppen för miljöutbildning. Dess arbete syftade till att ekologisk kunskap skulle ges på alla nivåer från förskola t. o. m. högskoleutbildning. Regeringen föreslår nu att en sådan arbetsgrupp tillsätts. En nödvändig förutsättning för att samhället skall kunna utvecklas på en hållbar ekologisk grund, för att människor också på lång sikt skall kunna garanteras en rimlig livskvalitet, är att alla har goda insikter om miljön och dess krav. Utbildningen i miljövård måste avsevärt förbättras. Det är viktigt att miljöfrågorna blir en integrerad del av såväl tekniska, naturvetenskapliga som administrativa utbildningslinjer. Lärarutbildningen måste förstärkas med grundkurser i ekologi. I propositionen anförs att UHÄ har i uppdrag att integrera miljöfrågorna i utbildningsplanerna för civilingenjörer och naturvetenskapare. UHÄ anser att t. ex. civilingenjörsutbildningen bör innehålla 3-5 poäng obligatorisk miljövårdsundervisning. Trots detta är det obligatoriska inslaget bara 1,5 poäng. UHÄ säger sig ha sökt undvika att detaljstyra innehållet i utbildningen. - Vi anser att regeringen bör tillse att såväl tekniska, naturvetenskapliga som administrativa utbildningslinjer kommer att innehålla minst 3-5 poäng obligatorisk miljöundervisning och att denna undervisning blir en integrerad del av utbildningen. Sedan miljöskyddslagens tillkomst för nära har 90 fällande domar avkunnats. Den genomsnittliga påföljden har varit 35 dagsböter. Dagsböter är en vanlig påföljd för lindrigare brott som t. ex. snatteri. Av den tillgängliga statistiken skulle man kunna tro att överträdelser mot miljöskyddslagen är ovanliga och regelmässigt av lindrig art. Men av de avkunnade fällande domarna framgår att företagen ofta och upprepade 22 gånger orsakat skadliga utsläpp till mark, vatten och luft. har vid Mot. 1987/88 upprepade tillfällen uttalat att brott mot miljöskyddslagen är allvarliga. - Allvarliga och långvariga skador måste prioriteras i miljöskyddsarbetet, och detta bör klart framgå av miljöskyddslagen. Vi föreslår därför att miljöskyddslagens 5 § får ett tillägg med innebörden att särskild hänsyn tas till varaktigheten av de skadeverkningar som miljöfarlig verksamhet kan orsaka. - anges de mängder som ett företag har rätt att släppa ut vanligtvis i riktvärden i utsläpp . I exempelvis anges utsläppen . Det svenska systemet kräver att åklagaren kan leda i bevis att enstaka utsläpp inte endast varit av tillfällig karaktär utan också varit bestående . Vi anser att utsläppsnormerna skall anges i gränsvärden för en begränsad tidsperiod. Därmed uppnås en högre grad av säkerhet som leder till en ökad rättssäkerhet också för den som ansvarar för berörd verksamhet. Gränsvärdena skall anges som miljökvalitetsnormer utifrån vad naturen tål. - Vi har krävt att miljökonsekvensbeskrivningar skall göras obligatoriska i alla ärenden av någon betydelse. Omfattningen av beskrivningarna skall stå i rimlig relation till beslutets omfattning och eventuella verkningar. Det är viktigt att arbetet med miljökonsekvensbeskrivningar bedrivs med stor öppenhet. En miljökonsekvensbeskrivning bör i skälig omfattning redovisa de direkta och indirekta miljöeffekter som projektet kan medföra, redovisa alternativa handlingssätt och miljöeffekter av sådana samt alternativet om åtgärden inte vidtas (nollalternativ). För att förbättra möjligheterna att bedöma en planerad miljöfarlig verksamhet infördes i miljöskyddslagen skyldighet för sökande i ett tillståndsärende att lämna en beskrivning av miljöeffekterna av verksamheten. Detta krav har sedan inte utnyttjats av myndigheterna annat än i undantagsfall. Vi vill nu vidga kravet till att den sökande skall redovisa alternativa lösningar i miljökonsekvensbeskrivningarna enligt lagens 13 §. - Det är angeläget att miljökunnandet och engagemanget i miljöorganisationerna tas till vara. Vi anser därför att miljöorganisationer som uppfyller vissa kriterier skall ha rätt att överklaga beslut om tillstånd och sådana frågor som avses i 8a § andra och tredje stycket. För att ge erforderlig stadga åt systemet bör regeringen fastställa vilka organisationer som skall få talerätt. finns redan rätt till överklagande för kommuner och lokala arbetstagarorganisationer. Propositionen innehåller värdefull förstärkning av organisationen för tillsyn enligt miljöskyddslagen. Där utlovas ca 100 nya tjänster i den statliga organisationen, även om det för kommande budgetår enbart har anslagits medel motsvarande 25 tjänster. - Vi föreslår att 20 milj. kr. anslås för kommande budgetår till förstärkning av den statliga tillsynen och ytterligare 20 milj. kr. Decentraliseringen till kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder har inneburit och kommer att innebära avsevärda förstärkningar därutöver. - Tillsynsmyndigheterna har möjlighet att ompröva givna tillstånd, även om det inte har utnyttjats i någon större omfattning. prövningsgrunderna utökas , men det avgörande för effekten kommer att Mot. vara om tillsynsmyndigheterna bevakar förändringar så att bästa möjliga Jo30 Vi anser att kontrollprogrammen bör ses över. Även om företagens egenkontroll utgör grunden i kontrollverksamheten måste myndigheten fortlöpande följa efterlevnaden av tillstånden. Särskilda resurser måste tillföras för att utnyttja bästa möjliga kontrollteknik, som t. ex. Opsis för luftföroreningar. Vi anser att i kontrollprogrammen måste prioriteras mätningar och analyser av ämnen och föreningar som ger de allvarligaste effekterna på miljön. Miljöskyddsförordningens 7§ måste ändras så att möjlighet ges för myndigheterna att prioritera ärendena utifrån miljöeffekt. Med hänvisning till vad som i motionen anförts med anledning av regeringens proposition om miljöpolitik inför 1990-talet hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en god miljö skall vara ett centralt ekonomiskt mål, 2. att begär att regeringen skall utarbeta en strategi för internationellt miljöarbete i enlighet med motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av översynen av naturvårdslagen, 4. att beslutar att anslå ytterligare 10 milj. kr. till förstärkning av länsstyrelsernas naturvårdsenheter, anslaget Dl. Länsstyrelser m. m., , 5. att beslutar anslå 60 milj. kr. till vård av naturreservat m. m., anslaget B8. Miljö- och , dvs. en ökning med 10,8 milj. 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fond för inköp och vård av naturreservat, 7. att beslutar anslå 25 milj. kr. till anslaget B6. Vård av hotade arter m. m., 8. att beslutar anslå 3 milj. kr. till anslaget B6. Vård av hotade arter, dvs. en ökning med 1 milj. 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om överföring av särskilt skyddsvärd mark från domänverket till Naturvårdsfonden, 10. att beslutar anslå 5 milj. kr. till ett nytt anslag, Bevarande av genetiska resurser, i enlighet med motionen, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljökonsekvensbeskrivningar för vissa skogsbruksmetoder, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om internationell naturvård, 13. att som sin mening ger regeringen till känna att bör skyddas som internationell naturpark, 24 14. att begär att regeringen skall återkomma med ett ak- Mot. 1987/88 tionsprogram för att begränsa koldioxidutsläppen, Jo30 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om införande av miljöavgift på koldioxid, 16. att som sin mening ger regeringen till känna att målsättningen skall vara att svaveldioxidutsläppen begränsas och att utsläppen av kväveoxider och kolväten begränsas , 17. att begär att regeringen skall verka för en internationell luftvårdsfond inom ECE i enlighet med motionen, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om internationella miljöteknikmässor, 19. att beslutar att exportkreditgarantier skall kunna ges vid export av miljöteknik, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljöattachéer, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om resurser till internationella försurningssekretariatet, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det internationella konventionsarbetet med luftföroreningar, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om överläggningar med den danska regeringen i syfte att begränsa luftföroreningarna, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbyggnad av avsvavlingskapaciteten enligt målsättningar som anges i motionen, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att begränsa luftföroreningarna från industri- och energianläggningar, 26. att begär att regeringen skall återkomma med förslag till miljöavgift på kväveoxider, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stimulanser till utvecklande av miljövänliga motorer och drivmedel, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljöåtgärder i stadstrafiken, 29. att beslutar införa skärpta avgasreningskrav för lätta lastbilar och bussar fr. o. m. modeller enligt vad som anförts i motionen, 30. att beslutar införa skärpta avgasreningskrav för tunga fordon fr. o. m. modeller enligt vad som anförts i motionen, 31. att beslutar att stimulanser skall utgå till byte av motorer och till kompletterande reningsteknik för bussar och lastfordon i enlighet med motionen. 32. att beslutar att hos regeringen begära förslag om sti- Mot. mulanser till köp av kompletterande reningsteknik för personbilar, Jo30 33. att beslutar att temporärt sänka hastighetsgränserna i enlighet med motionen, 34. att beslutar anslå 10 milj. kr. från försurningsanslaget till försöksverksamhet med vitaliseringskalkning, 35. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljöåtgärder i kulturminnesvården, 36. att beslutar anslå totalt 202 milj. kr. till åtgärder mot försurning och luftföroreningar, dvs. en ökning med 39 milj. 37. att beslutar att införa en miljöavgift på freon med /kg CFC, 38. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om återinsamling av freon och införande av pantsystem, 39. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om internationella åtgärder för att avveckla freonanvändning, 40. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljöavgift på klorutsläpp med /kg organiskt bundet klor, 41. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av klor i pappersmassaindustrin, 42. att begär att regeringen skall verka för en , 43. att begär att regeringen skall verka för förbud av miljöfarlig dumpning och förbränning till havs, 44. att begär att regeringen skall verka för att upparbetningen av radioaktivt avfall i , , stängs, 45. att hos regeringen begär ett åtgärdsprogram för att begränsa utsläppen av metaller i havet i enlighet med motionen, 46. att begär att regeringen skall återkomma med förslag till om en ny avfallspolitik, i enlighet med motionen, 47. att beslutar förbjuda aluminiumburken som dryckesförpackning i enlighet med motionen, 48. att beslutar att källsortering och effektiv reningsteknik skall krävas för tillstånd till sopförbränning, 49. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avloppsrening, 50. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om övergång till kalk som fällningskemikalie, 51. att beslutar förbjuda användning av rötslam på jordbruksmark, 52. att beslutar hos regeringen begära förslag om en obligatorisk ansvarsförsäkring för kemikalier, 53. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om system med ekonomiska styrmedel i miljöpoli- 26 54. att som sin mening ger regeringen till känna vad som Mot. i motionen anförts om miljöutbildning, Jo30 55. att beslutar förändra miljöskyddslagen i enlighet med motionen, 56. att beslutar ge miljöorganisationer rätt att överklaga enligt 8a § miljöskyddslagen i enlighet med vad som anförts i motionen, 57. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om koncessionsnämndens sammansättning, 58. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statsåklagare för miljöbrott, 59. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljöansvarig vid företag som bedriver miljöfarlig verksamhet, 60. att beslutar förändra rättshjälpslagen i enlighet med motionen, 61. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av tillsynsverksamheten, 62. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förändring av miljöskyddsförordningen. () () () (c) (c) () () () () Per-Qla () () () () ()