mot · GB02A480 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A480 av () om regionalpolitiska insatser för Det speciella geografiska läget utgör för en faktor av betydelse som det aldrig går att bortse från vid en jämförelse med andra län. Framför allt är det transportproblem som medför särskilda restriktioner i förutsättningarna för näringslivets verksamhet. Inom vissa områden behövs därför en särbehandling av jämfört med andra län. Utvecklingen av arbetsmarknaden på är mycket oroande. Antalet öppet arbetslösa har tredubblats som antalet placerade i arbetsmarknadspolitiska åtgärder har ökat. krävs omfattande insatser för att få balans på arbetsmarknaden. För november månad redovisades en arbetslöshet på när genomsnittet för riket var 2,. har alltså en fortsatt hög arbetslöshet och har inte fått del av den allmänna konjunkturuppgång som skett i landet. Länet har den absolut största andelen ungdomar i ungdomslag inom åldersgruppen () och har låg andel som går till högskoleutbildning direkt efter avslutat gymnasium. För att kunna bedriva en aktiv arbetsförmedlingsverksamhet krävs ett stort mått av flexibilitet. I län med obalans på arbetsmarknaden måste många olika insatser användas för att dels påverka marknaden inom länet, dels medverka till att de arbetssökande informeras om och stöttas till att söka utbildning eller arbete på orter med efterfrågan på arbetskraft. Ett för länet flexibelt användande av medel för beredskapsarbeten och åtgärder för långtidsarbetslösa skulle innebära möjligheter att aktivt påverka för arbetslösa att erhålla arbete på annan ort, främst möjligheten att bevilja starthjälp men också att upprätthålla kontakten med hemorten genom månadsresor för ungdomar. Ett återinförande av starthjälp och månadsresor samt en större flexibilitet vid hanteringen av arbetsmarknadsmedel skulle aktivt medverka till att förbättra arbetslöshetssiffrorna för . Det gotländska näringslivet karaktäriseras av en stor andel direkt sysselsatta i jordbruk med binäringar och av att tillverkningsindustrin sysselsätter färre personer än jordbruket. Inom turistnäringen är ett antal projekt under utveckling som beräknas ge ökad sysselsättning. Lantbruket, som på spelar en avsevärt större roll än i något annat län, måste bli föremål för en allmän regionalpolitisk bedömning. av de yrkesverksamma på har arbete direkt inom lantbruket. Det motsvarar ca 5000 arbetstillfällen. I livsmedelsindustrin arbetar ytterligare ca 1000 personer, vilket motsvarar en fjärdedel av de industrisysselsatta på . Enligt senaste länsrapport bedöms av sysselsättningstillfällena på vara beroende av lantbruket. Det innebär att genom jordbrukets och livsmedelsindustrins dominans från sysselsättningssynpunkt är speciellt beroende av produktionsoch strukturförändringar inom livsmedelssektorn. speciella geografiska läge innebär att resurser för förnödenhetsanskaffning till jordbruket samt insamling och förädling av produkterna måste anpassas direkt till den produktionsvolym som finns inom regionen. och har det genomförts betydande investeringar med delvis statliga medel i förädlings- och förnödenhetsanläggningar. a. har det uppförts ny foderfabrik och mejerianläggning samt slakteri som är anpassat till EG-krav. Dessa anläggningar dimensionerades efter den produktionsvolym som bedömdes bli bestående på . De produktionsbegränsande åtgärderna, tvåprissystem för mjölkproduktion och investeringsstopp för animalieproduktionen, har tillsammans med lönsamhetspress inneburit att animalieproduktionen på minskat starkt. Förutsättningar saknas för att generationsskiften skall kunna genomföras i normal takt. Med anledning av att av arbetskraften på står utanför den reguljära arbetsmarknaden är det helt nödvändigt att alla sysselsättningsmöjligheter tas till vara. Eftersom jordbruksproduktionen och en betydande del av förädlingen av livsmedlen är lokaliserade till landsbygden är det av speciell vikt att jordbruksproduktionen kan uppehållas på en nivå som innebär att sysselsättningstillfällena i de olika leden kan bestå. Alternativa utkomstmöjligheter till jordbruket är ytterst begränsade. Rationaliseringar genom exempelvis nedläggning av förädlingsanläggningar för insamling till anläggningar på fastlandet kan av naturliga skäl inte ske då det gäller animalieprodukter. Produktionsvolymen är därför avgörande för att lönsamheten i förädlingen skall kunna bibehållas och därmed avräkningsprisförmågan. En fortsatt reglering av jordbruksproduktionen i landet är nödvändig för att få rimlig lönsamhet i produktionen. krävs ett regionalpolitisk! hänsynstagande till var i landet livsmedelsproduktionen bör ske. Det är nu nödvändigt att styrmedel och/eller stimulansåtgärder sätts in för att godländskt jordbruk skall få möjlighet att spela en aktiv roll då de gäller att skapa arbete. Mjölkproduktionen står för huvuddelen av lantbrukarnas intäkter och sysselsättning. Ett uppehållande av denna är därför av största angelägenhetsgrad. Från regionalpolitisk synpunkt är det enligt min uppfattning synnerligen angeläget att samhället kan medverka till att tvåprissystemet för mjölkproduktion på får en utformning som innebär att produktionsvolymen kan uppehållas på en nivå som tillgodoser mejerinäringens råvarubehov. Inom kött- och fläskproduktionen bör möjligheter till nyinvesteringar Mot. Om och när investeringsstoppet hävs så bör det dock följas av A480 någon form av etableringskontroll. Som stöd för min uppfattning om att det krävs särskilda politiska beslut för det gotländska lantbruket vill jag hänvisa till följande: I jordbruksutskottets betänkande 1984/85:33 om livsmedelspolitiken uttalade utskottet att det föreligger särskilda transportproblem med ökande kostnader i förhållande till fastlandet samt att det föreligger svårigheter i vissa avseenden för det gotländska jordbruket att tillgodose förädlingsindustrin med erforderligt underlag för verksamheten. Utskottet uttalar vidare att dessa omständigheter bör beaktas i samband med överläggningarna rörande priserna. Regeringen gav i uppdrag åt statens industriverk (SIND) att ta fram förslag på åtgärder som kunde bryta den negativa näringslivsutvecklingen på och därmed skapa en acceptabel situation på arbetsmarknaden. SIND påtalar att det för länets utveckling och sysselsättning krävs stora och målmedvetna insatser och särskilda beslut om hänsyn till speciella förutsättningar inom jordbruket. Ovannämnda uttalanden har endast resulterat i att begränsade resurser satts in inom rådgivningen då det gäller trädgårdsodlingen samt ett visst stöd för att stimulera utbyggnaden av bevattningsmöjligheterna. SIND:s betoning av att jordbruket på bör garanteras utrymme för en fortsatt och minst oförändrad produktion av animalier och socker måste följas upp med nödvändiga politiska beslut. Riksdagsbeslutet om att jordbruket skall verka i regionalpolitiken måste få ett konkret innehåll utanför . Därför måste intentioner nu förverkligas. Jag har i särskilda motioner tagit upp vikten av att sockerbetsodlingen och sockerframställningen vid sockerbruk får utvecklas samt prissättningen på färjetrafiken m. m. Det finns anledning att i detta sammanhang peka på det faktum att regeringen i samarbete med glesbygdsdelegationen ställt sig bakom skall leva. För att dessa ord skall få ett konkret innehåll är det nödvändigt att regeringen på ett bättre sätt än låter en samlad syn få finnas i regionalpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en helhetssyn på vilka effekter olika åtgärder inom regionalpolitikens område får för .