ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02T83 · 1988-02-01 00:00:00 — Med den snabba tillväxt som sker av högteknologiindustrin i blir fraktflyget allt viktigare. Den avreglering som genomförts kan visa sig medverka till en positiv utveckling för fraktflyget. Det är fråga om att till rimliga priser och snabbt få ut ömtåliga och dyra varor till kräsna kunder. Om och SAS skall hänga med i den snabba teknologiska och transporttekniska utvecklingen måste vi även på fraktflygsidan bli bättre. Miljön, främst på , kan därvid medverka till utvecklingen. Projektet stad, där speditörer visat intresse, är en viktig pusselbit, frizon en annan. och har stora förutsättningar att utvecklas till viktiga fraktflygplatser. Avgiftssättningen är då ett viktigt medel att dra till sig fraktflygverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en utredning i syfte att åstadkomma ett avskiljande av myndighetsfunktionen inklusive flygsäkerhetstjänsten i luftfartsverket från den rörelsedrivande delen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär en snar utredning i syfte att finna nya organisationsformer för huvudmannaskap för flygplatser, 3. att hos regeringen begär förslag till särskilt finansieringsbolag för luftfartsverket efter förebild av Telefinans, 4. att hos regeringen begär förslag för att åstadkomma en ökad konkurrens och minskad reglering inom luftfartssektorn, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en generösare syn vid behandling av ansökningar om nya inrikes koncessioner, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att parallellkoncessioner skall införas, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att den miljöavgift som läggs på flyget i sin helhet skall användas för miljöförbättringar inom luftfartsområdet samt vara så utformad att miljöförbättrande åtgärder på motorerna medför lägre avgifter, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att tredje banan på bör påbörjas, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i enlighet med luftfartsverkets önskan soliditeten får fastställas till i början av perioden för att successivt minskas till , 10. att avslår förslaget om trafikpolitisk prövning av flygplatsinvesteringar, 11. att som sin mening ger regeringen till känna att avgiften för luftvärdighetsbevis i samband med besiktning av privatflygplan bör vara relaterad till den verkliga kostnaden, 12. att uttalar sig för att bör vara kvar som en med samverkande flygplats, 13. att hos regeringen begär förslag beträffande ankomst-tax-free-försäljning samt 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om s. k. frizon vid . Per Stenmarck (m) () () () ()
mot · GB02T90 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:T90 av (c) om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) För inland och för hela södra och mellersta inland är det utomordentligt angeläget att persontrafiken på norra stambanan inte försämras. Stambanan har ett mycket stort upptagningsområde. Att hänvisa resenärerna till matarbussar och flera ombyten för att komma t. ex. till är orimligt. En sådan utveckling är också till nackdel för näringslivet och skulle därmed medverka till en ogynnsam utveckling av det norrländska inlandet över huvud taget. bör ge klart besked om att någon nerdragning av persontrafiken på norra stambanan ej får ske. Inget landskap har drabbats så hårt av järnvägsnedläggelser som i . har tre järnvägslinjer lagts ner: Bollnäs-Kilafors-Söderhamn, och . Det är en besynnerlig politik som bedrivs i vårt land. Vi arbetar aktivt för en bättre miljö, vi diskuterar att sänka hastigheten när vi kör bil, av miljöhänsyn. driver det statliga SJ en rakt motsatt politik, där både personoch godstrafik läggs över från järnvägen till landsvägen med allt vad det innebär av luftföroreningar och därav följande försurning, skogsskador och tungmetallförgiftningar. Enbart bilavgasernas miljökostnader ligger enligt en undersökning på . Ökad vägtrafik leder också till stora kostnader för samhället i form av vägunderhåll och kostnader för trafikolyckor. Persontrafiken på Ljusdal-Hudiksvallsbanan lades ner på förslag av transportrådet, som dock hoppades att godstrafiken på banan skulle öka efter nedläggning av persontrafiken. Detta är tyvärr ett exempel på hur myndigheter lurar människor och förespeglar dem saker och ting, som man säkert är medveten om att man snart nog kommer att ta ifrån dem. upphörde även godstrafiken. Så går det steg för steg, tills man börjar riva rälsen och därmed sätter punkt för många människors strävan att behålla en miljövänlig och viktig trafikled. Mellan och upprätthålls godstrafik som är av stor betydelse för många industrier. har emellertid frågan aktualiserats om upphörande av all godsbefordran på linjen . Industrierna i har samfällt uttalat sin oro över en sådan utveckling. De har behov av banan. Edsbyverken har satsat på stickspår. NordanåTrä i kör 120 stora dubbelvagnar med järnväg. I kan de använda 1 1 1987/88. 1987/88 T90 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar sig för att någon nerdragning av persontrafiken på norra stambanan ej får ske, 2. att uttalar sig för att godstrafiken skall upprätthållas. egen truck för lastning av vagnarna. De kör av produkterna på järnväg. Mycket går vidare till och . De är helt beroende av järnvägstrafiken. har med skärpa markerat att man inte accepterar en nedläggning av godstrafiken. Detta krav bör stödja. För Ljusdal-Hudiksvallsbanan arbetar som kör turisttrafik vilket bl. a. är en skönhetsupplevelse av stora mått. Dellenbanan - järnvägen - fyller och särskilt jubileum kommer att firas. och kommuner har tillskjutit pengar för utredning om Dellenbanan. Banan är i behov av upprustning. När utredningen är klar, finns anledning återkomma i frågan.
mot · GB02T92 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:T92 om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) En förutsättning för en positiv utveckling av länets näringsliv är en god kommunikationsstandard. Det gäller framför allt tekniska förbättringar på vägar, järnvägar och flyg. Men i ett långsiktigt regionalt perspektiv i näringsutvecklingen är en samlad knutpunkt för buss och järnvägskommunikationer väsentligt. - mitt i - har mycket stora förutsättningar att kunna bli en knutpunkt för inlandstrafiken då det gäller buss och järnvägstrafik för förbindelser med både stambanan och ostkustbanan. Detta framgår klart i Janerus utredning om som centrum för järnvägs- och busstrafik för länets och inland. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som knutpunkt för inlandstrafiken.
mot · GB02T93 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:T93 om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) I regeringens proposition 1987/88:50 föreslås att ett resultatutjämningsbidrag på 30 milj. kr. utgår till kommunala flygplatser som uppnår en trafikvolym på 100000-200000 passagerare i inrikes linjefart. Bidragets storlek skall knytas till passagerarvolymen vid flygplatsen och betalas ut så snart trafikstatistiken för det senaste budgetåret finns framtaget. Förslaget innebär att kommuner och landsting som är ägare till flygplatsen måste förskottera dessa pengar för att verksamheten skall kunna fortlöpa. Önskvärt vore att resultatutjämningsbidraget kunde betalas ut under verksamhetsåret, förslagsvis halvårsvis eller kvartalsvis och baseras på en uppgjord prognos för flygtrafikens omfång och slutjusteras när helårsstatistiken finns tillgänglig. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resultatutjämningsbidraget för kommunala flygplatser.
mot · GB02T96 · 1988-02-04 00:00:00 — Motion till 1987/88:T96 av m. fl. om avreglering av yrkestrafiken (prop. 1987/88:78) Mot. Regeringen har i proposition 1987/88:78 föreslagit åtgärder för att avreglera yrkestrafiken. Merparten av dessa behandlar vi i vår partimotion 1987/ 88:T89, varför vi i detta sammanhang endast behandlar frågorna om den långväga busslinjetrafiken, samt om den föreslagna skärpningen av lämplighetsprövningen för erhållande av trafiktillstånd. Beträffande den långväga busstrafiken föreslås i propositionen att sådan trafik inte får vara till skada för linjetrafik som trafikhuvudmännen ansvarar för eller för SJ:s persontrafik på järnväg. Vi kan inte acceptera ett sådant synsätt. Utgångspunkten för alla bedömningar måste enligt vår uppfattning vara konsumenternas och skattebetalarnas intressen, inte att skydda offentliga trafikföretag mot konkurrens. En rätt för andra trafikföretag att konkurrera medför ju inte någon rätt till subventioner. För att hävda sig måste företagen erbjuda en trafik som är så attraktiv att passagerarna är beredda att betala den fulla kostnaden för den. Eftersom de offentligt ägda trafikföretagen alltid kan erhålla subventioner av skattemedel blir det i realiteten inte en konkurrens på lika villkor ens om konkurrensen formellt är helt fri. Att konkurrens tillåts på detta område hindrar inte på något sätt det allmänna från att därutöver via subventioner upprätthålla olönsam trafik då detta bedöms som nödvändigt. a. mot denna bakgrund avvisar vi propositionens förslag i denna del. Vad beträffar den skärpning av lämplighetsprövningen som föreslås i propositionen kan vi inte ställa oss bakom den. Som vi redovisat i vår motion 1987/88:T89 anser vi att yrkeskunnande och lämplighet skall prövas, men endast med hänsyn till passagerarnas säkerhet och trafiksäkerheten. Att av exempelvis fiskala skäl ta andra hänsyn vid lämplighetsbedömning enligt § 6 eller § 15 i förslaget till yrkestrafiklag kan vi inte godta. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig författningstext. 1987/88 T96 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avvisar propositionens förslag om konkurrensbegränsning i fråga om den långväga busslinjetrafiken i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att beslutar att lämplighetsprövning inom trafiksektorn endast bör omfatta faktorer av betydelse för trafiksäkerheten och passagerarnas säkerhet. () Per Stenmarck (m) () () () ()
mot · GB02T98 · 1988-02-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:T98 av och () om avreglering av yrkestrafiken (prop. 1987/88:78) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:T20, väckt med anledning av den trafikpolitiska prop. 1987/88:50 - behovsprövning av busshemställs att beslutar att i avvaktan på förslag om arbets- och vilotidsreglering även för icke yrkesmässig trafik, avslå förslaget till lag om ändring i lagen (1979:561) om biluthyrning.
mot · GB02T99 · 1988-02-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:T99 av och () om avreglering av yrkestrafiken (prop. 1987/88:78) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:T21 beträffande taxibranschens framtid hemställs att beslutar att till regeringens förslag till ny yrkestrafiklag foga en bestämmelse om att taxiföretag skall vara anslutet till av tillståndsgivande myndighet godkänd beställningscentral.
mot · GB02A42 · 1988-03-30 00:00:00 — Motion till 1987/88:A42 med anledning av prop. 1987/88:114 med förslag till ändring i lagen (1973:370) om A42-44 arbetslöshetsförsäkring, m. m. De i propositionen 1987/88:114 framlagda förslagen angående ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring medför avsevärda förbättringar beträffande arbetslöshetskassornas möjlighet att klara av ersättningskravet från medlemmarna under hög arbetsbelastning men har en viss svaghet när det gäller administrationskostnaderna för de minsta kassorna, som av olika anledningar har höga sådana kostnader. Fiskares erkända arbetslöshetskassa med endast 3100 medlemmar har på grund av fiskets speciella struktur, exempelvis att funktionärer i lokalavdelningarna själva ligger ute på fiske, ingen hjälp med administrationen av a-kasseersättningarna, utan allt arbete måste göras centralt av kassans kanslipersonal. För att fiskare skall kunna få ersättning vid arbetslöshet vid storm, isläggning, dimma, motorhaveri m. m. måste en s. k. intygsgivare finnas i varje område. Intygsgivarén utfärdar de intyg som styrker fiskares arbetslöshetsperioder. Dessa intyg avgör om fiskaren skall få någon ersättning eller inte. För att få bedömningar så rättvisa som möjligt måste arbetslöshetskassan med jämna mellanrum ordna utbildning och information angående nya bestämmelser inom arbetslöshetsförsäkringen. Utbildnings- och informationsarbetet riktat till denna värdefulla grupp nyckelpersoner inom kassan (sammanlagt 90 intygsgivare i de svenska hamnarna) är ekonomiskt ganska betungande för kassan. fungerar kassan mycket bra, eftersom räntan på fonden täcker en stor del av administrationskostnaderna. Om fonden skall upplösas och kassornas eget fria kapital ej får överstiga ett belopp motsvarande . per medlem kommer denna kassa inte att klara sina administrationskostnader, utjämningsbidragen inräknade, utan måste ha bidrag från annat håll, om verksamheten skall kunna fungera lika bra som . Detta förhållande är troligen likartat vid flera små arbetslöshetskassor. För att regeringen på ett enkelt sätt skall kunna justera dessa belopp bör utöver den text som återfinns i den nu föreslagna lydelsen av 56 § i lagen om arbetslöshetsförsäkring ett tredje stycke införas, som innebär att regeringen, eller den myndighet regeringen därtill bemyndigar, får medge undantag från beloppsregeln. 1987/88 A42 Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att 56 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring skall ha följande lydelse: En erkänd arbetslöshetskassas inkomster som inte har använts för löpande utgifter under verksamhetsåret skall användas för sådana utgifter följande verksamhetsår. En erkänd arbetslöshetskassas eget fria kapital får inte överstiga ett belopp motsvarande . Regeringen, eller myndighet som regeringen därtill bemyndigar, får medge undantag från andra stycket.
mot · GB02Bo35 · 1988-03-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:115 1987/88 om anslag till plan- och bostadsverket, m. m. Bo35-42 Propositionen behandlar dels vissa förändringar vad beträffar , , dels vissa förändringar samt anslagsfrågor avseende det nya plan- och bostadsverket. När det gäller föreslås att vissa uppgifter skall överföras dit. Som vi har redovisat i annat sammanhang (partimotion 1987/88:Bo211) anser vi att lånesystemet bör reformeras. De av oss föreslagna reformerna skulle få många positiva effekter för bostadsmarknaden, men skulle därutöver också medföra att lånehanteringen skulle kunna överföras till de normala kreditinstituten. Det av oss föreslagna förbättrade lånesystemet skulle således medföra att inte längre behövs. Vi finner därför inget skäl att vare sig diskutera eller genomföra förändringar i detta bolags verksamhet utöver vad som är motiverat av dess avveckling i samband med förbättringar i lånesystemet. Vad beträffar plan- och bostadsverket föreslås dels normala anslag, dels särskilda engångsanvisningar föranledda av verksamhetens flyttning till . Vi har tidigare reserverat oss mot beslut att flytta detta verk till . Skälen för detta kvarstår, och de förstärks av den redovisning som lämnas i propositionen. Förutom de extra medel som är nödvändiga för flyttningen framgår att stora belopp krävs för utbildning av ny personal och för data- och kommunikationsutrustning. Denna blir nödvändig när verket kommer på så långt avstånd från de övriga verk och myndigheter man måste samarbeta med. I propositionen redovisas ingenting som motiverar att vi frångår vårt tidigare ställningstagande. En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokraterna och har dock beslutat att utlokaliseringen trots allt skall ske. Vi ser därför ingen möjlighet att gå emot det föreslagna anslaget, trots att förändringen medför merkostnader på 20 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår de förändringar beträffande låneförvaltningen som föreslås i propositionen. () () () () () () ()
mot · GB02Bo36 · 1988-03-31 00:00:00 — av m. fl. med anledning av prop. om anslag till plan- och bostadsverket, m. m. I propositionen föreslås bl. a. ändringar i uppgiftsfördelningen mellan () och det nya plan- och bostadsverk som inrättas fr. o. m. Utbetalning och avisering av SBAB-lån skall skötas av bolaget. Däremot skall plan- och bostadsverket ansvara för räntebidragen. Som en följd av denna ordning kommer även den del av det nya verket som handhar räntebidragen att omlokaliseras till . Beslutet om en lokalisering av plan- och bostadsverket till fattades enligt mening på ett otillräckligt underlag, och vi motsatte oss därför majoritetens förslag. Det bör noteras att i detta sammanhang förordade att låneförvaltningen tills vidare skulle vara kvar i . Det finns goda skäl för detta ställningstagande. Det är angeläget att personalen kan förmås att stanna eftersom störningar inom denna verksamhet får särskilt allvarliga konsekvenser. provkör just nu ett nytt datasystem som planerats . Hela systemet är uppbyggt på en integration av låneuppgifter och räntebidrag. Detta system måste nu helt göras om. Att som detta skall ske nyrekrytera eller flytta personal kommer att allvarligt hota hela verksamheten. Det får inte råda någon tvekan om att räntebidragen når sina mottagare. Det krävs också en nära kontakt mellan räntebidragsutbetalarna och bottenlåneinstituten. Mot denna bakgrund förordar att administrationen av räntebidragen även i fortsättningen får vara kvar i - inom ramen för det nya plan- och bostadsverket. har i en partimotion till detta förordat att räntebidragen skall skiljas från de statliga lånen som en långtgående schablonisering av beräkningsgrunderna genomförs. Den utveckling av låneförvaltningen som pågår - där hanteringen av lån och räntebidrag skiljs åt - understryker det naturliga i en sådan förändring. Målet med schabloniseringen bör vara att räntebidrag skall kunna betalas ut utan kännedom om låneskulder och lånevillkor. Bosparande bör t. ex. sålunda inte diskrimineras genom räntebidragssystemet. bör därför begära förslag från regeringen i sådan riktning. I nuvarande system för låneförvaltning administreras bottenlånen av särskilda institut medan ansvarar för de statliga lånen. Det rationella i denna ordning kan diskuteras. En mer naturlig utveckling vore att även de statliga lånen administreras ute på marknaden. utredas närmare och regeringen bör därefter återkomma till med Mot. 1987/88 förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med avslag på regeringens förslag i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att administrationen av räntebidragen inom plan- och bostadsverket bör vara kvar i , 2. att hos regeringen begär förslag om en förändring av räntebidragen i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den framtida administrationen av de statliga lånen. () ()
mot · GB02Bo37 · 1988-03-29 00:00:00 — av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:127 om låneunderlag vid nybyggnad av bostäder i egen regi Byggarbetsmarknadens parter har träffat en överenskommelse om att bereda byggnadsarbetare tillsvidareanställning. Med anledning av denna överenskommelse föreslår nu regeringen vissa förändringar vad avser belåningen för byggande i egen regi. Motivet anges vara att utan förbättrade villkor för byggande i egen regi blir den förbättrade anställningstryggheten endast illusorisk. Regeringens bedömning i detta avseende är sannolikt korrekt. Bostadsbyggande i egen regi kan underlättas genom att de hindrande reglerna i form av mark- och konkurrensvillkoren undanröjs, och genom att reglerna för finansiering och subventioner görs neutrala. En ökad neutralitet i regelsystemet är nödvändig, och vi motsätter oss därför inte att rätten till pk-belåning utsträcks till att omfatta bostadsbyggande i egen regi, vilket innebär en viss förbättring. Sådant byggande har missgynnats i förhållande till byggande på entreprenad. Dock innebär regeringens förslag att subventioneringen ökar ytterligare. Dessutom föreslås en ny, närmast godtycklig, reglering genom att regeringen får möjlighet att undanta byggande i vissa områden från pk-belåning. Vi avvisar detta förslag. För att långsiktigt öka rättvisan och minska subventionerna har vi , senast i motionerna 1987/88:Bo211 och 1987/88:Bo431, föreslagit införandet av enhetligare belåningsregler samt att de s.k. mark- och konkurrensvillkoren skall avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att villkoren för byggande med produktionskostnadsbelåning skall gälla för hela landet utan möjlighet för regeringen att undanta visst område. () () () () () () ()
mot · GB02Bo38 · 1988-03-30 00:00:00 — av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:127 om låneunderlag vid nybyggnad av bostäder i egen regi Regeringen föreslår i propositionen att produktionskostnadsanpassad belåning skall införas för nybyggnad av bostäder i egen regi. Regeringen får dock möjlighet att besluta att nuvarande regler om schablonbelåning skall gälla inom visst område. har i en partimotion till årets presenterat en rad förslag om hur bostadsfinansieringssystemet bör reformeras. I avvaktan på en mer genomgripande förändring finns det ändå anledning att justera oformligheter i nuvarande ordning. De bestämmelser som gäller diskriminerar byggande i egen regi. Ensligt mening bör denna diskriminering upphöra. Ett steg i denna riktning vore att avskaffa konkurrensvillkoret. Tyvärr har majoritet motsatt sig detta förslag. Ett annat steg är att tillåta samma belåning för byggande i egen regi som för konkurrensupphandlade projekt. Vi välkomnar regeringens förslag på denna punkt. Som propositionen är utformad får regeringen emellertid stor frihet att bestämma inom vilka områden pk-belåning eventuellt inte skall tillåtas. De riktlinjer för regeringens prövning som anges i propositionen är mycket allmänt hållna. Schablonbelåning skall tillämpas om det behövs med hänsyn till läget på arbetsmarknaden, samhällsekonomiska förhållanden eller andra väsentliga allmänna intressen. I första hand skall inskränkningar komma i fråga om branschen inte kunnat åstadkomma godtagbara konkurrensförhållanden. Regeringens förslag öppnar dörren för en ganska godtycklig prövning av frågan om i vilka områden olika belåningssystem för byggande i egen regi skall gälla. Eftersom systemet med förhandlingsupphandlingar visat sig ge goda resultat finns det ingen anledning att införa en undantagsregel av det slag regeringen föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag att regeringen skall ges möjlighet att besluta att pk-belåning inte skall tillämpas vid byggande i egen regi inom visst område. () ()