mot · GB02Ub271 · 1988-01-21 00:00:00 — av m. fl. (fp) om vuxenutbildningen betonar kunskapens stora betydelse för både människan och samhällsutvecklingen. har människor i alla åldrar haft så stora möjligheter att inhämta kunskap - via medier av olika slag och genom egna erfarenheter i arbetsliv och på fritid. har heller så många suttit på skolbänken för att i en formell inlärningssituation ta till sig nya kunskaper och färdigheter. Begreppet återkommande utbildning är mera aktuellt än . Den utbildning man som ung får i skola och högskola är endast en del av det lärande som livet innebär. I skolan lär man sig för att lära vidare. har personalutbildningen, dvs. den utbildning som arbetsgivarna bekostar, ökat närmast explositionsartat. Det är dock mycket svårt att få en uppfattning om storleken av denna personalutbildning, som är starkt decentraliserad till sin karaktär och omfattar många olika studieformer. Kostnaderna är också i det närmaste omöjliga att bestämt fastställa, eftersom olika arbetsgivare använder olika beräkningssätt. Föredraganden har i årets budgetproposition anmält att en uppskattning av kostnaderna för såväl personalutbildning som lön till dem som utbildas hamnar på eller samma summa som utbildnings- och arbetsmarknadsdepartementen sammanlagt satsar på vuxenutbildning. Det innebär att en växande del av utgifterna för utbildning av vuxna ligger på arbetsgivarna. I viss utsträckning anlitar dessa de offentliga vuxenutbildningsanordnarna. Komvux, studieförbund, folkhögskolor och högskolor medverkar alla i större eller mindre utsträckning i personalutbildning. Gränserna mellan den utbildning arbetsgivare bekostar och den som det offentliga samhället står för blir alltmera flytande. inriktade sig ofta arbetsgivarna på utbildning för bestämda, klart definierade arbetsuppgifter. Det gällde att utbilda i hantering av en bestämd maskin eller fullgörande av en bestämd arbetsuppgift. ger många arbetsgivare sina anställda möjlighet till mycket mer av allmänbildning då det gäller språk och allmän 1 1987/88.3 sami. I de stora företagens och även i offentliga arbetsgivares utbildningsutbud ingår element som hör hemma på högstadiet, i gymnasieskolan och högskolan, ja ända upp på forskarutbildningsnivå. Vad som även ofta skiljer personalutbildning från formell utbildning vid en institution är själva formerna. Arbetsgivarna premierar inte själva examen utan den verkliga kunskapen och bryr sig därför mindre om fastställda kursplaner. Detta innebär att arbetsgivare och arbetstagare plockar ihop kurser och program på sitt eget sätt. ser med tillfredsställelse på denna utveckling, som ger många vuxna i arbetslivet nya möjligheter och som också ger utrymme för decentralisering och mångfald, eftersom det inte är politiker utan arbetsgivare och arbetstagare som avgör. Den växande personalutbildningen innebär att den skattefinansierade vuxenutbildningen kan prioritera just dem som inte får del av arbetsgivarnas satsningar på personalutbildning, dvs. arbetslösa och verkligt korttidsutbildade. Arbetsmarknadsutbildningen inriktar sig på de arbetslösa. Den allmänna vuxenutbildningen bör prioritera de korttidsutbildade. Ett av den offentligt finansierade vuxenutbildningens främsta mål är att överbrygga utbildningsklyftorna mellan generationerna. infördes grundutbildningen för vuxna - grundvux - som syftar till att ge vuxna grundläggande färdigheter i att läsa, skriva och räkna. De som följer grundvux-utbildningen har rätt till studiestöd i form av timersättning. Det är för ett jämlikhetskrav att människor som saknar eller har bristfälliga kunskaper i läsning, skrivning och räkning får möjlighet att skaffa sig de grundläggande kommunikationsfärdigheter som livet i vårt samhälle kräver. Det är en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla grundvux för dem som har behov av det. Vi föreslår i denna motion vissa begränsningar av statens stöd till utbildning för vuxna. Dessa besparingar får inte drabba grundvux. Tvärtom önskar vi - i likhet med SÖ utöka andelen grundvux-timmar med till en merkostnad av . har tidigare föreslagit att en försöksverksamhet knuten till komvux skall genomföras i ett antal kommuner. Förslaget har inte vunnit bifall. Vi anser fortfarande att en sådan försöksverksamhet är angelägen. Försöksverksamheten bör innebära att komvux prövar nya vägar för uppsökande verksamhet och riktade ekonomiska och pedagogiska insatser för att stimulera korttidsutbildade till sådana studier som motsvarar normal genomgång av högstadium/gymnasieskola. Sådan utbildning skall vara kostnadsfri. Försöksverksamheten bör också innebära rätt för kommuner att för vissa komvux-kurser ta ut kursavgifter av de studerande eller deras arbetsgivare. I en försöksverksamhet i enlighet med vad vi här har föreslagit bör också kunna ingå försök med sådan uppdragsutbildning som kan finansieras ur de s.k. förnyelsefonderna om vilka beslutade (prop. 1984/85:86). Avsikten med förnyelsefonderna är att öka personalutbildningen. Många kurser inom etapp 24 (gymnasieutbildning) och yrkesutbildning kan anordnas som personalutbildning. Lagen om uppdragsutbildning ger möjlighet för komvux att sälja utbildning till bl. a. företag. Komvuxlärarna har därigenom möjlighet att pröva sin kompetens genom konkurrens på en ny marknad. Därmed torde komvux få möjlighet att anordna ett större antal kurser som uppdragsutbildning. 11, ex. bedriver den kommunala vuxenutbildningen framgångsrikt uppdragsutbildning. Vi anser att åtskilligt fler kommuner bör följa exempel. Andelen yrkesinriktade kurser inom komvux har ökat . Därmed erbjuder ibland komvux samma kursutbud som AMU (arbetsmarknadsutbildning). Komvux bör åläggas samma krav på anpassning till den lokala marknadens behov som styr AMU:s kursutbud, vilket också SÖ påpekat genom en föreslagen minskning av just yrkesutbildning inom komvux. anser att av dagens komvux-kurser bör kunna finansieras som uppdragsutbildning. Därför föreslår vi att 1 . anslås som bidrag till utbildning för vuxna. har beslutat ersätta den femgradiga betygsskalan för grundskolekurser inom grundvux/komvux med betygen godkänd och icke godkänd. Det är ett rättvisekrav för såväl elever i vuxenutbildning som elever i att det tidigare betygssystemet åter införs även inom den kommunala vuxenutbildningen. Beslutet att avskaffa betygen innebär också att en särskild kvotgrupp måste införas för de elever som önskar läsa vidare i gymnasieskolan. Den åtgärden behövs inte om tidigare betygssystem återinfördes. De särskilda hänsyn som bör tas vid intagning av vuxenstuderande i gymnasieskolan tillgodoses av intagningsnämnderna under beteckningen fri kvot. beslut om betygen innebär risk för att elever som en gång börjat studera i den kommunala vuxenutbildningens grundskolekurser alltid kommer att tillhöra ett eget utbildningssystem. Det var knappast meningen, när man ville vidta åtgärder för att överbrygga utbildningsklyftan mellan generationerna. Åtskilliga studieförbundsavdelningar har stora ekonomiska problem. Det är dock inte självklart att de ekonomiska problemen alltid beror på anslagens storlek. Trots att studieförbunden försökt utnyttja möjligheten att bl. a. i samarbete med medlemsorganisationerna genomföra studieverksamhet till en förhållandevis låg kostnad, har det varit svårt att få kostnadstäckning för ständigt ökade utgifter för löner och material. Studiecirkeln är den studieform som lyckats bäst med att nå de Det är angeläget att studieförbunden planerar sin verksamhet så, att dessa gruppers möjligheter till studier underlättas. Det är viktigt att det fria och frivilliga folkbildningsarbetet inte begränsas till sitt innehåll och sin inriktning. Många människor saknar anknytning till någon folkrörelse. Även för dem skall studiecirkelns studieform vara tillgänglig. Därför måste studieförbunden också slå vakt om den verksamhet, som erbjuder allmänheten cirkelstudier och tillgång till andra kulturaktiviteter. Många av de verkligt korttidsutbildade hör just till dem som inte har kontakt med folkrörelser. För att nå de korttidsutbildade med erbjudande om utbildning kan studieförbunden innevarande budgetår erhålla bidrag dels för uppsökande verksamhet i bostadsområden, dels för uppsökande verksamhet på arbetsplatser. I budgetpropositionen 1988 föreslår regeringen att bidrag till uppsökande verksamhet i bostadsområden upphör. anser att den satsningen bör fortsätta. Därför föreslår vi att . anslås för uppsökande verksamhet i bostadsområden. Däremot anser vi att statens bidrag för uppsökande verksamhet på arbetsplatser kan upphöra, eftersom mycket stora resurser finns tillgängliga för personalutbildning. Regeringen föreslår att . anslås för planering och genomförande av uppsökande verksamhet på arbetsplatser (E 5. m.). föreslår att den summan i stället överförs till C 4. Bidrag till studieförbunden m. m. I den högkonjunktur som råder torde studieförbunden kunna finansiera vissa delar av sin verksamhet genom ökade deltagaravgifter och i andra former utan statsbidrag. Därför föreslår vi att statens bidrag till studieförbunden baseras på ca 9 , vilket är något mindre än antalet . förslag angående bidrag till studieförbunden m. m. föreslår att ca 6 (av totala antalet studietimmar) erhåller det högre schablonbidraget. Regeringen föreslår ca 6 (). Vårt förslag innebär en ökning med i förhållande till innevarande år. Regeringen föreslår en ökning med . Studieförbunden får fr. o.m. innevarande budgetår använda av högschablontimmarna på ett friare sätt. Vi föreslår ett tilläggsbidrag om . för samtliga utnyttjade timmar inom den fria resursanvändningen. Antalet studietimmar med det lägre schablonbidraget beräknas uppgå till ca 2 . Både studietimmarna med högre och de med lägre schablonbelopp fördelas mellan studieförbunden efter deras studiecirkelverksamhet budgetåren 1986/87, 1987/88 och 1988/89. Vi föreslår att bidraget till de högre schablontimmarna höjs med . till /studietimme. Regeringen föreslår en höjning med . Förslaget om uppräkning av antalet timmar med högre schablonbidrag och höjning av bidraget till dessa - markerar en satsning på studiecirkelverksamheten. Den prioriteringen medför att vi föreslår att bidrag till studieförbundens kulturverksamhet minskas med i förhållande till regeringens förslag. Sammanställning av förslag till bidrag till studieförbunden m. m. Bidrag till studiecirklar, förslagsvis 783 600 000 Bidrag till kulturverksamhet 96 791 000 Bidrag till studieförbundens centrala organisationskostnader 58 636 000 Bidrag till och länsbildningsförbunden .... 3 208 000 Bidrag till studieförbundens pedagogiska verksamhet och utvecklingsarbete 25 000 000 Bidrag till studieförbundens verksamhet för handikappade 18 840 000 Bidrag till uppsökande verksamhet i bostadsområden 7 000 000 SÖ:s konferenser för studieförbunden 146 000 beslutade att s. k. universitetscirklar, som följer av högskolemyndighet fastställda kursplaner, inte skulle vara statsbidragsberättigade. För människor i mindre orter och i glesbygd var universitetscirklar en utmärkt möjlighet att följa vissa högskolekursers kursplaner. Vi anser att kursplanebundna universitetscirklar åter bör berättiga till statsbidrag. budgetproposition anmälde föredraganden att han avsåg att ta initiativ till en översyn av folkhögskolans verksamhet, en översyn som enligt utbildningsministern inledningsvis kunde bedrivas inom . Efter motioner från bl. a. gav ett enigt utbildningsutskott regeringen till känna att denna översyn borde ske genom en utredning bestående av både parlamentariker - och inte endast från regeringspartiet och företrädare för folkhögskolan. Det är anmärkningsvärt att denna utredning ännu ej kommit till stånd, trots att utbildningsministern, så sent som i ett frågesvar medgav att förberedelserna för denna utredning tagit ovanligt eller rent av onödigt . hälsar med tillfredsställelse att det av drivna förslaget om inrättande av en katolsk folkhögskola kan bli verklighet /89. En katolsk folkhögskola kan ha stort värde både för invandrare, av vilka många har anknytning till den katolska kyrkan, och för det växande antalet medlemmar i till storleken näst största trossamfund. Folkhögskolorna som resurs inom flyktingmottagandet har folkhögskolorna gjort betydande insatser för flyktingar och invandrare. /87 utgjorde denna grupp av eleverna på de långa kurserna. Skolformens pedagogiska uppläggning, internatmiljön samt koppling till folkrörelser och organisationer har visat sig synnerligen lämplig när det gäller integrationen av flyktingar och invandrare i det svenska samhället. Folkhögskolan är också en av de utbildningsanordnare som kommunerna i form av uppdragsutbildning kan använda sig av för genomförandet av undervisningen i grundläggande utbildning i svenska för invandrare. 1020 folkhögskolor genomför sådan utbildning. Ett samarbete pågår också mellan invandrarverkets flyktingförläggningarna och ett femtontal folkhögskolor. I form av uppdragsutbildning tar folkhögskolorna emot grupper på 10-15 flyktingar som får bo och studera på folkhögskolorna. Flyktingarna är kyrkobokförda på förläggningar och väntar på att erhålla en kommunplacering. Vistelsen på folkhögskolorna blir ett mellanled i avvaktan på utflyttningen till en kommun. Jämfört med en fortsatt vistelse på flyktingförläggning har studier på folkhögskola blivit ett efterfrågat alternativ, som också utgör en första sluss ut i samhället. erhåller flyktingarna undervisning i svenska och samhällskunskap. Vid de tester som sedan gjorts, när utplacering skett i kommuner, visar det sig att folkhögskolekursen gett flyktingarna kunskaper på grund-sfi-nivå. Någon ytterligare utbildning i grund-sfi måste med andra ord inte anordnas av kommunen. Det innebär också att särskilt statsbidrag ej behöver utgå till kommunen för undervisningen i grund-sfi för de flyktingar som vistats på folkhögskola eftersom kostnaderna för folkhögskolans undervisning av flyktingarna redan bestridits av invandrarverket. Samarbetet mellan flyktingförläggningarna och folkhögskolorna har fungerat bra. Ett par hundra flyktingars vistelse i förläggningarna har avsevärt förkortats. På folkhögskolorna har flyktingarna fått såväl undervisning som kontakter med andra svenskar. De har också fått en inblick i det svenska samhälls- och kulturlivet. Enligt folkhögskolornas egna bedömningar borde ytterligare ett antal folkhögskolor kunna engageras inom ramen för flyktingmottagandet. Bidrag till viss central kursverksamhet Under anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet (C 7) lämnas bidrag till ett antal intresseorganisationer med kursverksamhet i egen regi i skilda ämnen. Vi anser det i dagens läge inte finnas utrymme för staten att lämna bidrag till den verksamheten. - bör därför utgå. Vuxenstudiestöd m. m. Regeringen föreslår i propositionen att antalet stödrum för vuxenstudiestöd ökas från ca 23 000 till ca 26 000. Vi föreslår en ökning till ca 24 700. Den begränsade ökningen motsvarar en besparing med . Vi avser föreslå att dessa medel utnyttjas i samband med att senare skall besluta om nytt studiemedelssystem. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att en försöksverksamhet inleds inom komvux-organisationen i ett antal kommuner innebärande intensifierad uppsökande verksamhet och särskilda ekonomiska och pedagogiska insatser för att stimulera korttidsutbildade till studier samt möjlighet att finansiera uppdragsutbildning med medel från förnyelsefonder liksom möjlighet att avgiftsbelägga vissa komvuxkurser, 2. att under anslaget C 1. Bidrag till utbildning för vuxna för /89 anslår 1 , 3. att beslutar att, med ändring av sitt tidigare beslut, återinföra en femgradig betygsskala för grundskolekurserna inom komvux (grundvux), 4. att under anslaget C 4. Bidrag till studieförbunden m. m. för /89 anslår , 5. att beslutar att kursplanebundna universitetscirklar skall berättiga till statsbidrag, 6. att under anslaget C 7. Bidrag till viss central kursverksamhet för /89 anslår . mindre än vad regeringen har föreslagit och därmed avskaffar detta anslag, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en parlamentarisk översyn av folkhögskolan, [att som sin mening ger regeringen till känna att folkhögskolorna i enlighet med vad som framförts i motionen i största möjliga utsträckning bör utnyttjas inom flyktingmottagandet,1] [att begär att regeringen återkommer med förslag till användning av de i motionen föreslagna besparingarna på vuxenutbildningsavgiftsmedel om . i syfte att bl. a. förbättra studiemedelssystemet.2] () () 1 1987/88:Sf516 2 1987/88:Sf410