ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk723 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk723 om taxeringsrevisionen av databaserade räkenskaper Frågan hur reglerna i taxeringslagen om taxeringsrevision skall utformas vid revision av databaserade räkenskaper har varit aktuell . I RSV rapport 1984:10 begärdes förtydligande i taxeringslagen. slutbetänkande (SOU 1987:65) tangerade endast frågan. På grund av bristande utredning rörande de grundläggande frågorna avstyrkte lagrådet det remitterade lagförslaget gällande taxeringsrevision av databaserade räkenskaper. 1987/88:65 återkom dock regeringen med i stora drag samma förslag. De grundläggande problemen förblev lika outredda. Enda förändringen var att lagförslaget utbyggts med en särskild lag som med hjälp av datainspektionen skall skapa skydd för personregister i samband med taxeringsrevision. Lagen antogs av majoritet med ikraftträdande , dvs. håller en arbetsgrupp med representanter för bl. a. datainspektionen och näringslivet att försöka arbeta fram de i lag föreskrivna skyddsreglerna för personregister. Självfallet måste skattemyndigheterna ha vida möjligheter att kontrollera företagens uppgiftslämnande. Detta har ingen ifrågasatt. Däremot råder fortfarande delade meningar om i vilken utsträckning statliga myndigheter skall få möjlighet att gå in och ta del av allt företagets material. Någon formell gräns för denna totala genomlysning av företaget sätts inte, utom i de fall företaget måhända efter domstolsförfarande kan utveckla undantag för insyn. Vidare måste ifrågasättas om företrädare för det allmännas fiskala intressen skall ges frihet att bearbeta allt företagets material efter eget gottfinnande med bl. a. samkörningar av register som kanske samkörts. Man överför en princip som i och för sig var användbar, när register och data bearbetades manuellt. När denna princip överförs till databaserat redovisningsmaterial får den en helt annan räckvidd och innebörd. De nya reglerna skapar säkerhetsproblem för svenskt företagande vad gäller affärshemligheter men också betydande risker för stora datastörningar. Som nämndes inledningsvis var aldrig frågan om taxeringsrevision utredd med undantag av RSV:s promemoria som måste betraktas som en partsinlaga. Förhoppningsvis skall inte prestigeskäl hindra regeringen att tillsätta en utredning, som får till uppgift att penetrera de svåra frågorna om handlingsbegreppet, terminalåtkomst, huruvida granskaren skall efter gottfinnande kunna bortföra magnetband och annat material, säkerhetsaspekter samt huruvida alla handlingar rörande verksamheten kan likställas med räkenskapsmaterial och bokföringsmaterial till vilket granskaren skall ha absolut fri förfoganderätt. I utredningen måste vidare medvetna avvägningar göras mellan företagsintegriteten vad gäller kommersiella, ekonomiska eller patentmässiga hemligheter etc. och de fiskala. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär tillsättandet av en utredning i enlighet med vad som anförts i motionen om taxeringsrevision av databaserade räkenskaper. 1987/88 Sk723
mot · GB02Sk724 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk724 om ändrad utformning av preliminärskattetabellerna I mångå fall har påtalats att löne- eller pensionshöjningar har lett till lägre inkomster efter preliminärskatteavdrag. Detta hänger samman med preliminärskattetabellernas utformning, där samma skatt i kronor räknat dras av inom hela tabellintervallet. Vid den slutliga skatteavräkningen rättas sedan ett eventuellt meruttag av preliminärskatt till. Frågan berör i första hand personer med begränsade inkomster, exempelvis pensionärer med förhållandevis låga pensioner. Överuttaget av skatt kan ge likviditetspåfrestningar. I stället för att räkna ut preliminärskatten med hjälp av tabell skulle en formel för preliminärskatteuttaget kunna utnyttjas. Offentliga myndigheter och de allra flesta företag arbetar med ADB-baserade rutiner, varför en uträkning av preliminärskatt med hjälp av formel dessutom skulle utgöra en administrativ förenkling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uttag av preliminärskatt.
mot · GB02Sk725 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk725 av m. fl. (c) om generalklausulen i skattelagstiftningen Det ursprungliga syftet med generalklausulen var att begränsa transaktioner vilkas enda syfte var att undgå skatt. Med tanke på att den enskilde har en självklar rätt att veta huruvida gjorda dispositioner är i enlighet med gällande lagstiftning eller inte utformades generalklausulen med stort hänsynstagande till rättssäkerheten. När socialdemokraterna fick majoritet val skärpte de generalklausulen. Detta var olyckligt inte bara ur rättssäkerhetssynpunkt. Det kom dessutom att minska värdet av den särskilda utvärdering av generalklausulen som JK hade i uppgift att utföra. föreslog regeringen fortsatt tillämpning av generalklausulen enligt den socialdemokratiska modellen. har i motioner förordat att reglerna av rättssäkerhetsskäl borde utformas i enlighet med det ursprungliga beslutet. Enligt mening är de principiella rättssäkerhetsaspekterna av sådan räckvidd att därest de ursprungliga reglerna inte återinföres bör (andra hand) besluta upphäva reglerna om generalklausul i skattelagstiftningen. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar återinföra de ursprungliga reglerna för generalklausulen i skattelagstiftningen, 2. att om yrkande 1 avslås, beslutar upphäva reglerna om generalklausul i skattelagstiftningen. () ()
mot · GB02Sk726 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk726 av () om upphävande av bevissäkringslagen Bevissäkringslagen ersatte genom beslut lagen om handräckning vid taxeringsrevision. Syftet med lagen var att på ett smidigare sätt säkra bevismedel, dvs. räkenskapsmaterial och annat bevismedel, som det åligger skattskyldig eller avgiftsskyldig att tillhandahålla för granskning. Säkringsåtgärderna är beslag, försegling och eftersökning och får användas var för sig eller i kombination med varandra. Beslut kan i vissa fall fattas utan att kontakt i någon form tagits med den som berörs av åtgärden. Eftersökning i privata utrymmen får beslutas endast av länsrätt medan beslut om annan säkringsåtgärd får beslutas av den förordnade granskningsledaren. Bevissäkringslagen har utsatts för mycket kritik med hänsyn till att det föreligger stora risker för att rättssäkerheten kan eftersättas vid tillämpning av denna lag. Exempel finns på hur den drabbat oskyldiga människor mycket hårt. Kritiken ledde till att en översyn har gjorts vilken resulterade i smärre ändringar (prop. 1987/88:65, SkU 1987/88:17) i lagen fr. o. m. . Men ändringarna innebar endast införande av en proportionalitetsregel, förstärkt skydd för intrång i bostad och förstärkt skydd för känsliga uppgifter. Även efter dessa ändringar i lagen kvarstår riskerna för att den kan tillämpas så att rättssäkerhetssynpunkterna eftersätts. De nu genomförda ändringarna är inte så omfattande att lagen kan accepteras. Kravet på dess upphävande kvarstår alltså. Det är inte tillfredsställande att skattemyndigheter enligt bevissäkringslagen skall ha möjlighet att med tvång bereda sig tillträde till privata utrymmen. Vitesföreläggande torde i de flesta fall vara tillräckligt för att förmå sådana deklarations- och uppgiftsskyldiga som inte är misstänkta för brott att lämna ifrån sig material för granskning. I de fall vitesföreläggande inte visar sig tillräckligt är det befogat att låta skattemyndigheterna efter prövning av domstol och via handräckning av kronofogdemyndighet få tillgång till önskat material. Om misstanke om skattebrott föreligger bör det vara tillräckligt med de regler som gäller för genomförande av husrannsakan. Eftersom bevissäkringslagen, trots vidtagna smärre ändringar, inte svarar mot de krav på rättssäkerhet som måste ställas och eftersom andra lagar ger möjlighet till ingripanden i speciella fall bör besluta att upphäva bevissäkringslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att upphäva bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen. 1987/88 Sk726
mot · GB02Sk727 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk727 av () om preliminär B-skatteinbetalning beräknar den lokala skattemyndigheten det preliminära skatteutfallet för B-skattare utifrån ett belopp som överstiger föregående års inkomst . Detta om inte ny preliminär inkomstuppgift inlämnas eller jämkning begärs. Det innebär ett överskatteuttag som visserligen återbetalas men mot mycket blygsam ränta. Enligt min mening är detta ett principlöst handlande som bör avskaffas. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av den preliminära beräkningen av B-skattegrundande inkomst i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GB02Sk728 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk728 av () om taxeringsnämnds beslutsbefogenheter Taxeringsnämnderna har att fatta beslut som i hög grad berör den enskildes ekonomi. Genom det decentraliserade beslutssystemet finns en närhet mellan ledamöterna i nämnderna och de som berörs av besluten. Denna närhet har klara fördelar i många fall, men . Det händer i vissa fall att enskilda personer känner sig felaktigt behandlade av taxeringsnämnden. Ett överklagande till högre instans är den naturliga framkomligheten för att lösa tvisten. Det förekommer dock, även om det är i undantagsfall, att taxeringsnämndsledamöterna utsätts för ett direkt hot från personer som anser sig förfördelade. Närheten mellan berörda parter gör att pressen på ledamöterna i en sådan situation blir mycket stor och det kan inte helt uteslutas att besluten påverkas. En enkel regel som eliminerar denna olägenhet vore att, när hot förekommer mot taxeringsnämnder eller enskilda ledamöter, flytta ärendet till högre instans. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet för taxeringsnämnd att i vissa fall överflytta avgörande till högre instans.
mot · GB02Sk729 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk729 av och () om fastighetstaxeringen av småhus I , främst vid dess kustområden, har pågått en omvandling av permanentbostäder till fritidshus. De stora efterfrågan på fritidshus har drivit upp fastighetspriserna till orimligt höga nivåer. Det medför i sin tur förhöjda taxeringsvärden och därmed höjd fastighetsskatt. Detta är inte bara ett problem för utan även delar av ostkusten och populära fjällområden drabbas. Det kan inte vara rimligt att den som råkar vara bofast och har sitt arbete förlagt till dessa s. k. attraktiva områden skall straffbeskattas. Den kommitté som har att utreda frågor rörande fastighetstaxering av småhus bör därför få direktiv att för de kommuner, där permanent och fritidsboende kommer inom samma värdeområde, skall systemet för fastighetstaxering grundat på försäljningsvärde ersättas av bruksvärde. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om taxeringsvärden i vissa attraktiva turistområden.
mot · GB02Sk730 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk730 av () om kvarskatteavgifter Fysiska och juridiska personer i vårt land är enligt lag skyldiga att betala inkomstskatt. Skatten betalas preliminärt fortlöpande under inkomståret. Fyllnadsinbetalning av preliminär skatt kan sedan ske t. o. m. året efter aktuellt inkomstår. Eventuell därefter kvarstående skatt kan inbetalas . I senast nämnda fall påföres en s. k. kvarskatteavgift, motsvarande av kvarstående skattebelopp. Kvarskatteavgiften är ingen avdragsgill kostnad, varför belastningen blir betydligt större. För bolag med bolagsskatt, mer är fördubblad. Det kan synas riktigt att en kvarskatteavgift påföres i det ovan nämnda fallet. Reglerna härför är emellertid otillfredsställande stela, varför orimliga effekter kan uppstå. Detta framgår av följande exempel: Ett företag gör fyllnadsinbetalningar av preliminär skatt på . i stället för . Företaget som inte begärt anstånd med deklaration eller inbetalning påföres då en kvarskatteavgift på . Med bolagsskatt så innebär det att företagets verkliga kostnad blir , eftersom avgiften alltså inte är avdragsgill kostnad för företaget. Ett företag som fyllnadsinbetalar sin preliminärskatt på detta sätt har uppenbart inga andra ambitioner än att fullgöra sina förpliktelser gentemot staten. Alternativet för företaget hade ju, i och med att passerats, kunnat vara att vänta med inbetalningen till påföljande år. Avgiften hade då blivit densamma som i det nu aktuella fallet. är detta visserligen ingen ränta utan en avgift men om man räknar i räntetermer så innebär det att räntan i det aktuella fallet blir räknat på årsbasis! Kostnaden för det aktuella bolaget, liksom intäkten för statsverket kan jämföras med de möjligheter företaget självt har att ta ut förseningsavgift eller förseningsränta: enligt räntelagen diskonto plus . Effekten av en kvarskatteavgift liknande den ovan exemplifierade blir så orimlig att följderna av den inte kan anses överensstämma med allmän rättsuppfattning. Regeringen bör därför utreda och framlägga förslag som syftar till att undanröja avgifter liknande de här nämnda. Inriktningen bör i stället vara att de avgifter som uttages mera överensstämmer med allmänt accepterade och gällande normer för förseningsavgifter och förseningsräntor. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för kvarskatteavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88 Sk730
mot · GB02Sk731 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk731 av m. fl. (m) om taxeringen av skärgårdsfastigheter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo872 hemställs att hos regeringen begär en översyn av taxeringsreglerna för skärgårdsfastigheter och andra fastigheter i attraktiva områden. () () () () () () i V, ,^
mot · GB02Sk801 · 1988-01-13 00:00:00 — 1987/88: Sk801 om förbud mot alkohol vid statlig representation 1987/88 Sk801806 beslutade efter en partimotion från socialdemokraterna att all statlig representation skulle vara spritfri. biföll en fempartimotion som upphävde förbudet att representera med sprit. Därefter har vin och sprit blivit den tyngsta utgiftsposten på många av exempelvis krognotor. Törstande tjänstemän och förmodligen inbjudna gäster på det departement som har ansvar för landets lag och ordning motiverar att nu åter beslutar att vin och sprit icke får förekomma vid statlig representation. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att all statlig representation skall vara spritfri.
mot · GB02Sk802 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk802 av () om beskattningen av vin Utformningen av vinbeskattningen enligt lagen om dryckesskatt har bl. a. lett till att billiga viner bär en tämligen låg skattebörda på sitt alkoholinnehåll, jämfört med såväl dyra viner som det betydligt alkoholsvagare starkölet. Genom att grundavgiften vid beskattning av vin dessutom är densamma för viner med ända upp till 15 volymprocent alkohol, har principen om att alkoholinnehållet och därmed dryckens berusningseffekt skall avspeglas i skatteuttaget delvis frångåtts. Det starkaste lättvinet har således den lägsta skatten per enhet ren alkohol av alla Systembolagets alkoholdrycker, trots att det med 14,5 volymprocent alkohol inte kan avfärdas som den mest riskfria produkten i sortimentet. Orsaken till detta förhållande är att vinet är billigt i inköp för Systembolaget och därför träffas av en jämförelsevis låg skatt. Å andra sidan finns exempel på exklusiva viner, vilkas existens kan antas vara positiv för vinentusiaster utan alkoholproblem och med en låg alkoholhalt, men som genom beskattningen blir alltmer oåtkomliga för denna kategori. Det kan knappast uteslutas att en av alkoholpolitikens negativa effekter, den våldsamma ökningen av konsumtionen av billigt vin, orsakas av beskattningens effekter på priset. Det kan heller inte uteslutas att den stora ökningen av vinkonsumtionen, en fyrdubbling , ligger bakom många av tragedierna i samband med den alltmer utbredda kvinnoalkoholismen. Uppgifter från vid visar att som vinkonsumtionen fyrdubblats under har andelen kvinnor av alkoholmissbrukarna också fyrdubblats. Mycket talar alltså för att åtgärder måste sättas in som fördyrar billigt vin och även gör det möjligt för problemfria konsumenter att utan oskäliga ekonomiska uppoffringar kunna köpa dyra kvalitetsviner. En sådan utveckling kan skapas genom att beskattningen av vin tar sikte på alkoholinnehållet i vinet och inte på Systembolagets inköpspris. En omläggning av vinbeskattningen på det sättet bör också innebära att skatten på vinets alkoholinnehåll sätts så att svagare alkoholdrycker får en lägre skatt per enhet ren alkohol och starkare en högre. Genom en sådan progressivitet skapas större möjligheter att uppnå målet att styra alkoholkonsumtionen till i huvudsak svagare drycker. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om nya metoder för beskattning av vin, varvid alkoholinnehållet avgör hur hög skatt som skall tas ut. 1987/88 Sk802 1* 1987188.3 sami.
mot · GB02Sk805 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk805 om en särskild för vårdkostnader avsedd avgift på alkohol och tobak Vi måste se mera allvarligt än tidigare på alla de skador och fördyringar av samhällsekonomin som orsakas av alkohol och tobak. Vi kan inte hålla på och avfärda bra förslag med några rader i ett betänkande. Om vårt tidigare beslut i att följa WHO:s målsättning att sänka alkoholkonsumtionen skall kunna fullföljas måste vi radikalt ändra den alkoholliberala inriktning som man försöker smyga in i . Det krävs av oss rikspolitiker att vi tar ansvar, det är vårt lands framtid det gäller - inte om svenska politiker vill ta sig ett glas. har samhället enorma utgifter i sjukvården för patienter som måste inta sjuksängen på grund av deras nyttjande av tobak eller/och sprit. Inom vissa områden är situationen rent grotesk, t. ex. vid starr- och höftledsoperationer. Här rör det sig om årslånga väntetider. Jämför med din bil - även en stor reparation kan du utan krångel få utförd eller två, men en trasig människa får vänta . stänger man avdelningar och låglönar i relation till utbildning och ansvar hela skalan av medicinsk och vårdpersonal. Politiker tvär sina händer och säger det finns inga pengar och budgeten måste hållas. Jag protesterar!!! Jo då, det finns det visst! Det enda som tycks stå i vägen är vårt eget bristande kurage! Pengarna finns att hämta från de stora folkhälsofördärvarna alkohol och tobak. Vi svenskar super för 16 miljarder ca och röker för 9 miljarder ca . Alkoholoffren belägger av den slutna vården. Mitt förslag, som stöds av många utanför , är att lägga en 10-procentig avgift på all försäljning av alkohol och tobak. Huvudtanken är att få ner konsumtionen och därmed få ner vårdbehovet. (Vid oförändrad konsumtion utav alkohol och tobak i E-län gav denna avgift på ca 100 milj. Det finns ett väl dokumenterat samband mellan konsumtion av alkohol och tobak och ett ökat vårdbehov. Den föreslagna avgiften på , observera det är ej skatt utan avgift, skall öronmärkas för landstingens sjukvårdsbehov. Med förslaget ställs människorna inför ett fritt val antingen fortsätter man i vanlig ordning eller går man ner i konsumtion kanske helt enkelt slutar använda alkohol och tobak. Man väljer ju helt själv hur hårt denna avgift skall slå för mig personligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av en avgift på på alkohol och tobak, samt att denna avgift öronmärks för sjukvårdens räkning. 1987/88 Sk805
mot · GB02Sk806 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk806 av m. fl. (m, fp, c) om beslut i ärenden rörande serveringstillstånd Massmedia har uppmärksammat att serveringstillstånd nekats eller indragits för restaurangägare enbart på grund av taxeringsmyndigheternas misstanke om eventuellt skattebrott eller brister i bokföringen. Flera ärenden, som gäller indragning av serveringstillstånd utan att dom har fallit, har aktualiserats vid . Vi har vid flera riksmöten uppmärksammat på det otillfredsställande i nuvarande alkohollagstiftning vad gäller rättssäkerheten inom restaurangnäringen. Utan att i denna motion i övrigt gå in på alkohollagstiftningen vill vi åter fästa uppmärksamhet på det högst otillfredsställande förhållandet ur rättssäkerhetssynpunkt att en restaurangidkare kan mista rätten till servering av alkoholdrycker utan att rättslig prövning och domslut har skett. En proposition i anledning av alkoholhandelsutredningen var aviserad , men någon sådan presenterades aldrig för . Enligt uttalande av socialministern och enligt föreliggande propositionsförteckning kommer ingen proposition i detta ärende att föreläggas innevarande heller. Detta är i sig anmärkningsvärt och det ger oss än större anledning att återkomma i vårt ärende. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att beslut i ärenden rörande serveringstillstånd icke skall ske enbart vid misstanke om skattebrott eller brister i bokföringen utan först sedan dom har fallit. () () () () ()
mot · GB02Sk807 · 1988-01-19 00:00:00 — om försök med självbetjäningsbutiker hos Systembolaget De anställda vid våra systembutiker har ofta ett hårt och påfrestande arbete. Tunga lyft, obekväma arbetsställningar, långa avstånd när det gäller att hämta varorna är vanliga fenomen för de anställda. Detta leder till förslitningsskador ach andra skador bland de anställda. För kunderna är dagens systembutiker sällan ändamålsenliga. Den orationella hantering av varusortimentet som förekommer leder ofta till långa väntetider, till köbildning och till allmän irritation. Servicenivån blir därigenom lägre än vad den kunde vara. Just genom att det främst är vin och spritdrycker som systembutikerna hanterar har verksamheten omgetts av gammaldags ritual, och en rationell butikshantering har fått stå tillbaka för tradition och slentrian. En mycket rimlig åtgärd för att råda bot på den nuvarande situationen vore att inrätta självbetjäningsbutiker inom systemets ram. Ett självbetjäningssystem leder till att kunderna själva får ta över val och stå för de tunga momenten, under det att de anställda får ägna sig åt fysiskt lättare arbeten som rådgivning, övervakning och kassaarbete. För kunderna skulle självbetjäning ha uppenbara fördelar, kanske främst genom att smidigheten i försäljningen ökar, att frihetsgraden i urval till en del blir större och att kötider kortas. En viss självbetjäning när det gäller öl förekommer redan i vissa systembutiker. De stora vinsterna när det gäller hantering och service kommer dock först när självbetjäningsprincipen tillämpas mer generellt. Den traditionsbundne kan anföra vissa invändningar mot införande av självbetjäning i systembutiker. Någon kan påpeka att servicegraden sjunker och urvalet kommer att minska. Andra kan inbilla sig att konsumtionen till följd av självbetjäning skulle öka. Vissa åter kan mena att tanken på självbetjäning är befängd därför att den ännu inte prövats. Gentemot den sista invändningen kan påpekas att självbetjäning förekommer som standard i tax-free butiker och där fungerar utmärkt. Beträffande de andra invändningarna kan hävdas att de utgör utslag av den obotfärdiges förhinder. Självbetjäningsbutiker behöver inte erbjuda ett fullt sortiment utan kan koncentrera sig på de mest efterfrågade dryckesvarorna. I butiker som är avsedda att täcka en större region kan en självbetjäningsavdelning inrättas vid sidan av en traditionell avdelning. Oavsett vilken utväg som prövas torde fördelarna för både personal och kunder framstå som klara och otvetydiga. Nr Sk807-809 Rättelse: S. 1 kantnumret rättat Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillåta Systembolaget att införa självbetjäning i vissa av systemets butiker. 1987/88 Sk807