mot · GB02A39 · 1988-04-11 00:00:00 — Den förstärkning av resurserna inom t. ex. informationsteknologi, strömningslära och kvalitetsteknik som föreslås är enligt vår mening riktig. Inom sitt verksamhetsområde kan högskolan i bli ett viktigt forskningscentrum. För att ytterligare förbättra utbildningsmöjligheterna och stärka kulturlivet i bör, som i sin skrivelse till regeringen föreslagit, nya utbildningar förläggas till . Exempel på sådana är kyrkomusikerutbildning och en teaterskola. Detta bör ges regeringen till känna. Eftersom gruvnäringen utgör en viktig del av länets näringsliv behövs forskningsresurser inom detta område. Vid och har pågått forskningsarbete för att bygga upp en kunskapsbas för bakteriell läkning av . Denna lakningsteknik används redan i ett antal länder, t. ex. . Den bakteriella lakningstekniken kommer förmodligen att bli avgörande för prissättningen av koppar . Därför kommer traditionell utvinning av rena kopparmalmer med lågt innehåll att slås ut. I har minst två sådana fastställts genom prospektering, bl. a. Aitikgruvan utanför . Den bakteriella läkningen kräver en mindre energiåtgång än traditionell teknik och är miljövänligare. Motivet för tillkomsten av högskolan i var att inrikta forskningen så att den skulle stärka länets näringsliv. Därför finns det anledning att anslå 6 milj. kr. för ett treårigt pilotskaleförsök med bakteriell läkning av vid högskolan i . Tillgången på utbildning och forskning är utslagsgivande för olika orters och regioners utvecklingsmöjligheter. Det framgår tydligt av utvecklingen på nuvarande högskoleorter. Rymdtekniken är starkt förknippad med högteknologisk utveckling och industri. Den offensiva satsningen i på den civila rymdtekniken som inleddes under de centerledda regeringarna bidrar aktivt till att förnya näringslivet i den kommunen. En fortsatt satsning kan ytterligare utveckla till ett centrum för högteknologisk industriell verksamhet med stor dragningskraft i såväl som hela . I propositionen föreslås en förstärkning av resurserna för () genom att en tjänst som professor i rymdteknik inrättas. Det är enligt vår mening positivt. Därutöver bör, som vi föreslagit i annat sammanhang, en högskoleenhet lokaliseras till . Det skulle bli ett Mot. viktigt komplement till högskolan i och en förstärkning av forsknings- A39 och utvecklingsresurserna i området och en naturlig koppling till rymdteknologin. De areella näringarna har stor betydelse för sysselsättningen i . Möjligheterna att behålla befolkningen på landsbygden och därmed upprätthålla en fungerande samhällsservice är i hög grad beroende av utvecklingen inom jord- och skogsbruket. I årets budgetproposition har föreslagits att ytterligare 80 milj. kr. skall tillföras det treåriga åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra . Avsikten med detta program är bl. a. att stimulera tillkomsten av olika företag i kombination med jordbruk. Detta är i och för sig vällovligt. Det norrbottniska jordbruket kan emellertid inte räddas enbart genom stimulans av kombinationsföretag. är inte självförsörjande på mjölk och mjölkprodukter eftersom mjölkproduktionen i länet minskat mer än i övriga landet. minskade antalet mjölkproducenter och uppgår nu endast till ca 700 och utgör därför ett hot mot mejeriindustrin i länet. Kostnadskrävande investeringar och dålig lönsamhet i jordbruket medför att nyrekryteringen till denna näring har minskat. Ungdomarna söker sig till andra yrken eller tvingas flytta. Detta inger ytterligare oro för jordbruksnäringens framtid. Eftersom jordbruket knappast kan påräkna några väsentliga förbättringar av produktpriserna måste lönsamheten också förbättras på annat sätt bl. a. genom att nedbringa kostnaderna i produktionen. Det gäller över huvud taget i de inre delarna av . Härvid utgör vårt förslag om t. ex. lägre sjukförsäkringsavgift och slopande av arbetsgivaravgifterna upp till ett basbelopp för en egenföretagare en viktig del. För att stimulera en nödvändig nyetablering och generationsväxling inom jordbruket bör även jordbrukarna komma i åtnjutande av den hjälp och det stöd som erbjuds nystartande i andra näringar. Därför bör starta-egetersättningen även komma ungdomar inom lantbruket till del. Kombinerade jord- och skogsbruk är bästa garantin för att skapa bärkraftiga lantbruksföretag, men svårigheten att komma över skogsmark är påtaglig för många lantbrukare. I områden som domineras av bolags- och domänverksägd skogsmark är situationen för lantbruket mycket besvärande ur ekonomisk synpunkt. I har statsmakterna aktivt medverkat till att med statens skogsmarksinnehav som grund bygga upp enskilda jord- och skogsbruksföretag. Motsvarande åtgärder bör vidtas även i vårt land och skulle få stor betydelse i . bör därför ge regeringen i uppdrag att skyndsamt utreda och framlägga förslag om överföring av skogsmark från domänverket till enskilda. I propositionen föreslås att 35 milj. kr. anvisas för tiden t. o. m. /91 för bidrag till skogsvårdsåtgärder och för rådgivning och service till skogsägarna. Dessa medel bör enligt vår mening i sin helhet användas som stöd till skogsvård inom det enskilda skogsbruket. Ingen ytterligare administrativ uppbyggnad får komma till stånd med dessa medel. Ett väl utbyggt skogsbilvägnät är ett viktigt villkor för ett effektivt skogsbruk och god skogsvård. I propositionen föreslås att den förstärkning av anslaget till skogsbilvägar som föreslogs i budgetpropositionen 1988 avseende ett program för skogsvårdsinsatser i också bör omfatta . Enligt vår uppfattning, som delas av i , behövs det ökade resurser. Vi föreslår därför att ytterligare 5 milj. kr. anslås för investeringar i skogsbilvägar. Särskilda insatser i och kommuner Som vi tidigare anfört innebar regeringens s. k. Bergslagsproposition att ca 50 av de sämst ställda kommunerna inom stödområdet inte får del av de åtgärder som föreslogs. Flera av dessa finns i . I propositionen föreslås att högst 27 milj. kr. får användas för särskilda utvecklingsinsatser i näringslivet i , och kommuner. Dessutom föreslår regeringen att 15 milj. kr. anvisas för utvecklingsinsatser i kommun efter samma mönster som gäller för de särskilda arbetsmarknadspolitiska insatserna i östra . Detta är otillräckligt. Det behövs långsiktiga näringspolitiska åtgärder. kommun, som till ytan är större än och tillsammans, är befolkningsmässigt den minsta kommunen i . Befolkningstalet uppgår endast till ca 3800 personer, vilket utgör av länets totala befolkning. Gruvnäringen är den helt dominerande delen inom näringslivet och utgör av all industriell sysselsättning inom kommunen. Situationen för gruvnäringen vid gruvan i är emellertid bekymmersam i ett långsiktigt perspektiv. Det är därför nödvändigt att redan nu påbörja planeringsinsatser för att kunna skapa alternativ till gruvverksamheten. För kommun är situationen också bekymmersam trots den vattenkraft som produceras inom kommunen. De åtgärder som vidtagits för att skapa alternativ när vattenkraftens utbyggnad är avslutad har varit otillräckliga. Därför bör på motsvarande sätt som för kommun och östra särskilda insatser göras i . Kommunen har föreslagit ökad satsning på turism med t. ex. projektet . Enligt vår mening bör regeringen utarbeta ett offensivt åtgärdsprogram för och kommuner. Därvid bör inriktningen vara att åstadkomma småföretagsutveckling, ökad satsning på turism, servicesektorn m.m. Detta bör ges regeringen till känna. Vidare vill vi betona att regeringen måste visa samma intresse att skapa Mot. alternativ sysselsättning i när läggs ned A39 som den i andra sammanhang har gjort för de tidigare varvsorterna. Omlokalisering av statlig verksamhet Utvecklingen har inneburit att den statliga centrala förvaltningen och myndighetsorganisationen kraftigt expanderat både vad avser antal och storlek. Merparten är också lokaliserad till . I vår partimotion om regionalpolitiken har vi föreslagit att de statliga verkens centrala administration kraftigt minskas och uppgifter och funktioner förs över till läns- och kommunförvaltningar. Ett förslag med denna inriktning bör tas fram snabbt. Betydelsen av att i större utsträckning lägga ut arbetsuppgifter från den centrala nivån till kommun- och länsnivå understryks av att expansionen inom den offentliga sektorn i varit mycket kraftig . I syfte att åstadkomma en differentierad arbetsmarknad bör en ökad andel av den statliga administrativa verksamheten förläggas till . Det tillskott på sådan verksamhet som tillförts länet har upplevts positivt. Ytterligare åtgärder kan vidtas. Flera skäl talar för att exempelvis rutiner och verksamhet inom postgirokontoret lokaliseras till på samma sätt som föreslås ske inom och och som har skett beträffande behandlingen av TV-licenserna. bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt utreda förutsättningarna och återkomma till med förslag. Ett särskilt forskningsråd har skapats i och i samband därmed en fond. Avkastningen från fonden används för forskningsstödjande ändamål. Näringslivet i länet har i allt väsentligt svarat för fondens grundkapital. Eftersom stöd till forskning och utveckling är viktiga inslag i det regionalpolitiska utvecklingsarbetet fyller forskningsrådet en mycket viktig funktion. Fonden är en viktig angelägenhet för näringslivet i och därför är ambitionen att successivt bygga upp fondens kapital. För att det skall vara möjligt bör bidragsgivande företag ges möjlighet till skattemässiga fördelar för de medel de tillskjuter. I förordningen om avdrag för bidrag till viss forskning m.m. (SFS 1986:152) föreskrivs till vilka institut som avdragsgilla bidrag kan lämnas från rörelse, jordbruk eller skogsbruk. forskningsråd bör därför föras in bland den kategori av denna avdragsrätt skall gälla. Detta bör ges regeringen till känna. Demografiska databaserna i Norr- och Mot. Demografiska databasen vid har till uppgift att registrera och bearbeta huvudsakligen demografiska och sociala data för forsknings-, utbildnings- och arkivändamål samt att göra dessa data tillgängliga för forskare. bedriver Demografiska databasen beredskapsprojekt i , och , de tre s. k. excerperingscentralerna. Arbetet vid dessa bedrivs enligt samma principer som vid den ordinarie produktionsenheten i . Centralen i arbetar med kyrkoboksmaterial avseende Sundsvallsoch Linköpingsregionerna. I arbetar centralen med parallella källmaterial som skall kunna länkas till det ordinarie kyrkoboksmaterialet och utgör ett viktigt komplement till detta. Vid centralen i datoriseras rikstäckande statistiskt material. Där bearbetas också genealogiskt och lokalhistoriskt material. En permanentning av dessa tre centraler skulle innebära att verksamheten vid dessa får en fast form och stora möjligheter att utvecklas vidare inom en fungerande organisation. En permanentning innebär också förbättrade förutsättningar för framtida planering och möjligheter att satsa på en fortsatt utveckling av verksamheten. Det skulle även innebära positiva effekter för de berörda orterna och den personal som arbetar vid centralerna. I särskilda motioner till årets har vi tagit upp frågor om stimulans för inflyttning till regionalt utsatta områden. Vi har bl. a. föreslagit bidrag för inflyttning till de områden som haft en negativ befolkningsutveckling, generösare studiemedel vilket underlättar för ungdomar med långt till högskoleorterna att välja högre utbildning, förstärkt skatteutjämning m. m. Dessa åtgärder kan på ett avgörande sätt bidra till en bättre regional utveckling. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening uttala vad som i motionen anförts om en decentralistisk inriktning av de regionalpolitiska insatserna i , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om småföretagsamhetens betydelse för en utveckling av näringsstrukturen, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag till ett utvecklingsprogram för landsbygden enligt de riktlinjer som anförts i motionen, 4. att beslutar att hos regeringen begära förslag om ett särskilt energibolag för för att återföra vinsterna från vattenkraften till regionalpolitiskt motiverade investeringar enligt de riktlinjer som anförts i motionen, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett nytt polishus i , 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ny kriminalvårdsanstalt i , 7. att beslutar att hos regeringen begära att ett program för förstärkning och beläggning av grusvägar inom länsvägnätet föreläggs i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett flygfält i , 9. att beslutar att anvisa 10 milj. kr. för upprustning av bandelen - , 10. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om nya högskoleutbildningar, 11. att beslutar anvisa ett reservationsanslag om 6 milj. kr. till högskolan i för ett treårigt försök med bakteriell läkning av , 12. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om starta-eget-ersättning för ungdomar inom lantbruket, 13. att beslutar att hos regeringen hemställa om utredning och förslag om överföring av skogsmark från domänverket till enskilda för att skapa bärkraftiga lantbruksföretag, 14. att beslutar att till Särskilda skogsvårdsinsatser i norra anvisa ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag om 5 milj. kr. 15. att beslutar att hos regeringen hemställa om ett åtgärdsprogram för och kommuner enligt de riktlinjer som anförts i motionen, 16. att beslutar att hos regeringen hemställa om en ut- Mot. redning av lokalisering av vissa rutiner och verksamheter inom post- A39 17. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avdragsrätt för anslag till forskningsråd, 18. att beslutar att till Arbetsmarknadspolitiska insatser i anvisa ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag om 17,4 milj. kr. 19. att beslutar att verksamheten vid Demografiska databasens centraler i , och permanentas. () () () () () () () ()