ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02K313 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:K313 av och () om uppskjuten behandling av motioner m. m. Enligt tilläggsbestämmelsen 5.10.1 till 5 kap. 10 § riksdagsordningen skall beslut att uppskjuta ärende fattas av på framställning av utskott, till vars handläggning ärendet hör. Utskottet skall inhämta yttrande från talmanskonferensen. Hela uppskovsproceduren har utvecklats till en stor exercis med papper. Svaret på framställningarna om uppskov kan bara bli ja, eftersom det inte finns tidsmässigt utrymme för en seriös riksdagsbehandling under pågående . Här finns plats för förenklade, nya rutiner. väcks allt fler motioner och blir utskottens samlingsvolymer allt tjockare. Det finns motioner som återkommer år och även mandatperiod efter mandatperiod. Det skulle vara en vinst om utskottet självt fick besluta att behandlingen av motioner skall skjutas till slutet av mandatperioden. Nuvarande uppskovsregler medger inte detta. En viktig förutsättning för en ändring av uppskovsreglerna är att motionsärendet blir avgjort av en kammare med den sammansättning som fanns när motionen väcktes. Om så blir fallet bör det inte finnas principiella erinringar mot att utskott självt får besluta om tidpunkten för behandling av motionsärende under en och samma mandatperiod. Den nya bestämmelsen skulle exempelvis kunna medge att motioner som väckts , får behandlas , om vederbörande utskott finner skäl härför. Anhopningen av ärenden och slutet av våren har varit ett stort problem när det gäller planeringen av arbetet i kammaren. Det finns därför skäl att överväga den ordningen, att utskottsbetänkanden som uteslutande behandlar fristående motioner, dvs. motioner utan anknytning till proposition, inte får avlämnas för bordläggning i kammaren december, maj eller juni, om inte talmanskonferensen medger undantag. Genom en sådan ordning skulle kammarens arbetsbörda , respektive våren kunna bli något drägligare. Arbetssituationen skulle klart förbättras om det i riksdagsordningen skrevs in att propositioner som avses bli slutbehandlade av skall avlämnas . finns det inte någon föreskrift om sista dag för att överlämna propositioner som skall hinna behandlas före juluppehållet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att , med ändring av 5 kap. 10 § riksdagsordningen och tilläggsbestämmelsen 5.10.1, beslutar att utskott utan talmanskonferensens hörande får besluta uppskjuta behandlingen av ett motionsyrkande längst till det andra efter det då motionen väcktes under förutsättning att väckandet och avgörandet av ärendet sker under samma mandatperiod, 2. att beslutar att betänkande i ärende som uteslutande avser fristående motioner inte får avlämnas för bordläggning i kammaren december, maj eller juni, 3. att beslutar att annan proposition än sådan som avses i 3 kap. 2 § riksdagsordningen och som skall behandlas under pågående skall avlämnas om den skall slutbehandlas före december månads utgång och eljest efterföljande år. () ()
mot · GB02K401 · 1988-01-10 00:00:00 — om sekretessbeläggning av bibliotekens låntagarregister 1987/88 K401-404 Bibliotekens register över låntagare är offentlig handling. Uppgifterna om vad enskilda låntagare har lånat är också offentliga. Detta gäller såväl system som datasystem. I system finns uppgifterna kvar . I bibliotekstjänsts datasystem BUMS, som används av många bibliotek i landet, raderas uppgifterna om en enskild låntagares lån ut så fort boken lämnats tillbaka. Boklånen kan spegla en persons åsikter. I råder inte bara en vidsträckt yttrande- och opinionsfrihet utan också en s. k. negativ opinionsfrihet. Denna innebär att en enskild person har rätt att inte tala om sin mening i olika frågor. Genom att kartlägga en låntagares hemlån av böcker, kan åsikter och intresseområden kartläggas. Det förhållandet, att uppgifterna i BUMS raderas ut efter det att lånet upphört, utgör inte ett tillfredsställande skydd för integriteten. Genom att regelbundet begära och få uppgifter om utestående lån för viss person, kan den som har intresse av det själv spara uppgifterna och göra sammanställningar. Det finns inte annat än enstaka exempel som pekar på att registren kan ha utnyttjats till skada för någon. I och med att systemet BUMS nu blir allt vanligare, ökas emellertid möjligheterna att på ett enkelt sätt få fram uppgifter. Det är viktigt att allmänhetens förtroende för de offentliga myndigheterna är så stort som möjligt. Förtroendet för de offentliga biblioteken minskas genom vetskapen om att enskild persons boklån kan kartläggas av vem som helst. Det är inte ett allmänt intresse att ta del av enskilda personers boklån. Det är däremot ett hot mot den personliga integriteten att en sådan kartläggning kan ske. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av sekretesslagen så att sekretess skall gälla inom det allmänna biblioteksväsendet för uppgift som angår enskilds förbindelse med verksamheten. 1 1987/88.
mot · GB02K404 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:K404 av m. fl. (m) om förstärkt sekretess i taxeringsförfarandet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: Sk702 hemställs att hos regeringen begär förslag om förstärkt sekretess vid beslut om avvikelse från självdeklaration. land (m) () ()
mot · GB02K405 · 1988-01-19 00:00:00 — 1987/88 :K405 om åtgärder mot våldsskildringar i videogram Video har blivit ett utbrett underhållningsmediuin i . I ett snabbt växande utbud med filmer av olika kvalitet och för mest skiftande smakriktningar, ökar också utbudet av filmer med våldsskildringar och pornografi. Det är möjligt att hyra eller köpa videokassett med våldsinslag, ibland helt lagligt, trots att den förbjudits av filmcensuren. Filmcensuren har granskat 140 videogram utvalda av ungdomar. Resultatet blev häpnadsväckande, nästan två tredjedelar av filmerna skulle inte passerat utan ingripande vid en förhandsgranskning. är de flesta forskare överens om att våldsprogram kan ge negativa effekter. 200 Malmöbarns mediavanor har undersökts. Forskarna visar bl. a. att storkonsumenter det gäller både pojkar och flickor - av vålds- och skräckfilmer påverkas negativt. De har blivit mer aggressiva och okoncentrerade i skolan. Instabila barn har i högre grad än andra sökt sig till våldsfilmer och detta har sedan förstärkt deras beteende. Hög konsumtion av videovåld kan bidraga till att många ungdomar inte mår bra. Det kan också ge avtrappningseffekter. Man tål mer och mer våld och det finns risk för att man tappar verklighetsförankringen och känner mindre avsky för våld. Möjligheterna för föräldrarna att påverka valet av filmer är begränsade. Dels måste man ha kunskaper om innehållet, om filmen innehåller grövre våldsinslag, dels hyr och ser flera ungdomar filmerna tillsammans. Med ett ökat utbud av nytillkommande videofilmer blir det också allt svårare för enskilda personer att kunna ta del av dem och anmäla filmer för en efterhandsgranskning. Den nuvarande lagstiftningen har inte haft någon effekt på utbudet. Möjligheterna att frivilligt förhandsgranska filmerna har inte heller utnyttjats i någon större omfattning, därför har det inte blivit den utrensning av videogram med våldsinslag som var tänkt. I flera kommuner har myndigheter och olika intresseorganisationer startat kampanjer för att minska utbudet av våldsvideogram. I ett polisdistrikt har det producerats en videofilm till utlåning. Denna pekar på det allt råare våldet i samhället. Man vill bl. a. informera och ge kunskaper om att människokroppen inte tål den form av slag och sparkar som ofta visas i videofilmer. Forskning och kunskapsspridning om våldsskildringarnas effekter måste ökas. En bred upplysningsverksamhet bör påbörjas för att nå attitydförändringar och för att föräldrar och ungdomar skall kunna göra medvetna val och 1 1987/88. Intresset av att ge skydd mot de skadeverkningar Mot. som våldsskildringar kan medföra väger tyngre än de begränsningar i K405 yttrandefriheten som en obligatorisk förhandsgranskning innebär. Eftersom nuvarande lagstiftning och andra vidtagna åtgärder inte gett någon märkbar effekt på utbudet bör förutom ett ökat stöd till informationsverksamheter införas en obligatorisk granskning av alla videogram. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en lag om allmän förhandsgranskning av alla videogram samt ökat stöd till informationsverksamheter. () ()
mot · GB02K406 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:K406 om sekretess rörande personliga uppgifter i myndighetsregister Ett mycket stort antal kvinnor lever i skräck och ångest för att deras f. d. män inte lämnar dem i fred. Det rör sig om kvinnor som kanske efter åratal av misshandel och trakasserier skilj t sig från männen för att starta om på nytt. Många av dessa kvinnor har på egen begäran strukits ur de offentliga registren och flyttar från adress till adress för att om möjligt hålla sig undan de män som förföljer dem. Kds har genom en riksdagsfråga till den nu avgångne justitieministern aktualiserat frågan om s. k. besöksförbud. I samband med detta uttalade justitieministern att besöksförbud var ett intressant uppslag även om jag är något tveksam om den praktiska effekten. Enligt uppgifter i budgetpropositionen remissbehandlas just nu en promemoria som också övervägs i rörande besöksförbud. Enligt kds förmenande bör detta möjligt leda till en proposition om besöksförbud från regeringen. Fr. o. m. gäller en av antagen lag om sekretesskyddet för vissa myndighetsregister m. m. De nya reglerna går ut på att uppgifter om den enskildas personliga förhållanden, t. ex. bostadsadress, skall kunna sekretessbeläggas i vissa myndighetsregister, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men om uppgiften röjs. Kds anser, i enlighet med data- och offentlighetskommitténs förslag, att folkbokföringssekretessen bör gälla samtliga myndighetsregister. Mot hänvisning till det anförda hemställs [att hos regeringen begär förslag till lag som möjliggör för polisen att meddela föreskrifter om s.k. besöksförbud till en person som förföljer en annan person,1] att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att i vissa fall sekretessbelägga uppgifter om personliga förhållanden i samtliga myndighetsregister. 1 1987/88:Ju604
mot · GB02K408 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K408 om viss sekretess i pass- och körkortsregistren Enligt gällande lag betraktas pass- och körkortsregistren som offentlig handling. Vem som helst äger sålunda rätt utnyttja den information som finns att hämta i dessa register. Denna rättighet har om och omigen utnyttjats av pressen, trots berörda personers önskan att slippa få figurera i pressen med sitt foto. Pressens bristande respekt för den personliga integriteten kom också fram i samband med publiceringen av namnet på den hjärtpatient som undfick det första svenska hjärtat. - Tanklösa och brutala uppgiftslämnare och penninghungriga tidningsredaktioner har inte tagit hänsyn till patientens bästa, uttalade professor i en TV-intervju . Vem tar egentligen skada av eller vems intressen trädes för när om med hänsyn till den personliga integriteten - fotona i pass- och körkortsregistren inte vore offentliga? Inget allmänintresse trädes för när om dessa foton ej blir offentliga. För pressen kan det förorsaka visst besvär om offentlighetsprincipen inskränks, men den skadan är förvisso minimal. Intresset hos personer i det offentliga livet är i allmänhet i så hög grad inriktat på att i olika sammanhang få se sin bild i tidningen att här lär inga problem uppstå för pressen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av begränsning av offentligheten för innehållet i pass- och körkortsregistren.
mot · GB02K411 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:K411 av m. fl. (vpk) om kabel-TV-utbyggnaden har gjort mycket stora satsningar då det gäller att bygga ut kabelnät för i första hand distribution av satellit-TV. Ingen demokratiskt vald instans har bett att göra dessa satsningar. Vi har tidigare i skarpt kritiserat för att visa total likgiltighet för kulturpolitiska och sociala aspekter på kabelutbyggnaden och distributionen av ofta undermåliga satellitprogram. Vi har då trott att syfte har varit att tjäna stora pengar på kabel-TV-utbyggnaden. Efter det uttalande som , marknadschef för , gjort i Dagens Nyheters TV-bilaga kan man emellertid fråga sig om inte medvetet är ute för att sabotera kulturpolitiska ambitioner, till och med till priset av stora ekonomiska förluster för verket. ger folk vad de vill ha, säger i en intervju. Nackdelen med den licensfinansierade televisionen sägs vara att den visar smala program som många tittare inte är intresserade av. har alltså blivit en aktiv propagandist för de satellitsändningar vars innehåll oroar så många människor, inte minst barnföräldrar. Det är minst sagt anmärkningsvärt att i ett läge då söker vägar för att begränsa skadeverkningarna av satellit-TV, så driver man från högsta håll i en motsatt politik. Ännu mer anmärkningsvärt är att denna egna massmediepolitik uppenbarligen orsakar bolaget ekonomiska förluster. har verkets kabel-TV-division uppvisat underskott. Hur stora förlusterna är vet varken svenska folket eller riksdag. Det faktiska resultatet redovisas inte separat. Det måste nu bli ett slut på kulturpolitiska och ekonomiska lekstuga i fråga om kabel-TV. måste få en ordentlig ekonomisk redovisning och tills vidare besluta om ett moratorium för kabel-TV-utbyggnaden. måste vi få ett ordentligt demokratiskt inflytande då det gäller kabel-TV. Därför bör ett medieråd inrättas där expertkunnande av olika slag kan mötas och där kabelutbyggnaden kan prövas i ett samhälleligt och kulturpolitiskt perspektiv. Rådets funktion skall vara att ta fram beslutsunderlag om den medieutveckling som pågår och därmed stärka det demokratiska inflytandet över denna utveckling. 1987/88 K411 Med hänvisning till det anförda hemställs [att hos regeringen begär att får i uppdrag att göra en fullständig ekonomisk redovisning för kabel-TV-divisionens verksamhet1], 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett moratorium för kabelutbyggnaden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett medieråd. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) ' 1987/88 :T804
mot · GB02K412 · 1988-01-20 00:00:00 — (att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om datatekniken och arbetsmiljön2], [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utökad användning av datatekniken i miljöarbetet3], [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om datoriseringen i vårdarbetet2], [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om gallring av socialregistren2].
mot · GB02K413 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:K413 av m. fl. om en TV-kanal utanför Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr231 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en reklamfinansierad tredje TV-kanal utanför , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etersänd lokal-TV. () () () () () () () 1 1987/88.
mot · GB02K414 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:K414 av och () om sekretess i samband med hjärttransplantation I och med /88 trädde lagen om hjärnrelaterade dödskriterier m. m. i kraft. Därmed blev det möjligt att göra hjärtbyten med svensk donator. Den första transplantationen med stöd av den nya lagen ägde rum . Händelsen har med stor detaljrikedom beskrivits i massmedia. Vid transplantationer av detta slag rör det sig alltid om relativt unga . För de anhöriga är det en mycket känslig och allvarlig sak att fatta beslut om donation av hjärta och därför måste etik och sekretess tillmätas största betydelse. Vid det aktuella fallet var öppenheten gentemot massmedierna mycket långtgående, t. ex. kunde de sorgtyngda anhöriga till donatorn på TVskärm i hemmen följa det donerade hjärtats transport mellan och , förutom att de i detalj kunde läsa om händelserna i pressen. Möjligheten att använda svensk donator vid hjärtbyten, som den nya lagen medger, får inte leda till att etik och hänsyn till de anhöriga får stå tillbaka för läkarvetenskapens framgångar. Det föreligger därför ett behov av sekretessregler vid tillämpningen av den nya lagen om hjärnrelaterade dödskriterier. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att sekretessregler bör utformas så att integriteten ej träds för när vid transplantation av hjärtan.
mot · GB02K415 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:K415 av m. fl. (s) om videofilmer Vi anser att det måste till krafttag för att få bukt med allt det negativa inom videobranschen som genom filmer med våld och brutalitet kan påverka och skada vårt uppväxande släkte. Barnen i vårt samhälle skall växa upp till trygga medmänniskor i en miljö som ger en stark känsla för solidaritet och demokratins spelregler. Därför ställs det också krav på den åsiktsbildning som skall ge dessa värderingar och en positiv framtidstro. Det är många som verkligen försöker bygga upp dessa egenskaper hos våra barn. Många barn är emellertid oroliga, psykiskt instabila och det händer att våldstendenser av grövre slag barn emellan kommer fram på ett oroväckande sätt. Sådana tendenser riskerar barnen få med sig när de växer upp. Vi menar bestämt att det stora utbud av våldsfilmer som videomarknaden erbjuder här har en stor skuld. Även om föräldrarna inom familjen är uppmärksamma och tar sitt ansvar måste även samhället hjälpa till. Utanför hemmet och i olika sammanhang är det för barnen spännande och lockande att få tag på och vara med om visning av sådana filmer som ger en effekt på barnens psyke som verkar nedbrytande på all den fostran vi vill att barnen skall få. Utbudet av videovåld är lättillgängligt även för många barn. 1 samband med våldsskildringsutredningens rapport presenterades en undersökning som bl. a. visade att av 140 ute på marknaden och lätt tillgängliga videofilmer skulle 60 (sextio) ha blivit totalförbjudna för offentlig visning p. g. a. starka våldsscener om de skulle ha granskats hos . Det är bara att konstatera att i takt med den växande videomarknaden med brutala vålds- och pornografifilmer har också våldsbrotten och misshandelsbrotten i vårt samhälle blivit flera och grövre. Många anser att det dröjt alltför länge med verksamma åtgärder från samhällets sida. Lagstiftning som kan sanera visningen av videovåldet och få en bättre ordning till stånd krävs nu av en bred opinion. Förhandsgranskning och därav föranledda åtgärder av samma slag som gäller för offentligt visade filmer är ett krav som enligt vår mening också videofilmer som visas, lånas ut eller säljs måste genomgå. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder angående videofilmer. () () () ()
mot · GB02K416 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:K416 av och () om ökat sekretesskydd för kvinnor som är utsatta för hot Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Ju217 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sekretesskydd för kvinnor som behöver byta vistelseort, bostad, arbete och till och med personnummer. fm) fm) 1 1987/88.
mot · GB02K417 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:K417 av m. fl. (m) om etermediamonopolet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr238 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande av etermediamonopolet. () fm) () () ()
mot · GB02K419 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:K419 av m. fl. (c) om förstärkt sekretesskydd för våldsoffer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ju811 hemställs att hos regeringen begär att sekretesskyddet för våldsoffer förstärks. () (c) () () Per-O la () () ()
mot · GB02K420 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:K420 av m. fl. (c) om kabel- och TV-frågor, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr240 hemställs 1. att hos regeringen begär utredning och förslag rörande ett regelverk som kan reglera en fristående lokal och regional TVverksamhet enligt de grunder som anges i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om beskrivningen av den aktuella utvecklingen på kabel- och satellit-TV-området, 3. att beslutar avvisa ytterligare begränsningar av möjligheterna till mottagning och vidaresändning av satellitkanaler i kabelnät som föreslagits av radiolagsutredningen, 4. att beslutar om sådan ändring av kabel-TV-lagstiftningen att gränsen för tillståndspliktigt nät höjs till 250 bostäder som kommunala och landstingskommunala vårdinstitutioner och studentbostäder undantas från tillståndsplikt. () () () ()
mot · GB02K422 · 1988-01-19 00:00:00 — om översyn av datalagen vad gäller visst strafföreläggande Möjligheten att genom § 10 i datalagen begära utdrag ur olika dataregister är ett viktigt led i skyddet av den enskildes integritet. Genom registerutdrag kan man få kunskap om vilka uppgifter som finns tillgängliga för andra som man genom utdraget får en möjlighet att rätta felaktiga eller missvisande uppgifter. § 10 försvårar genom sin existens mytbildning om innehållet i olika register som den tvingar registeransvariga att tillse att uppgifterna i ett register kan utsättas för de registrerades granskning. Det är mot denna bakgrund av stor vikt att § 10 tillämpas på ett sådant sätt att den för den enskilde fungerar tillfredsställande. Endast därigenom kan allmänheten få förtroende för att stora register sköts på ett sätt som motsvarar de krav skyddet av den enskildes integritet ställer. Av detta skäl är det nödvändigt att möjligheten till § 10-utdrag inte bland registeransvariga och registrerade upplevs som ett hot mot den enskildes integritet på grund av risken för att en tredje person kommer i besittning av registerutdraget. Risken för att en tredje person å en annans vägnar kommer över känslig information genom att i dennes namn begära § 10-utdrag måste därför göras så liten som möjligt. Det gör det dels nödvändigt att datainspektionen genom sin tillsyn försäkrar sig om att enbart undertecknad begäran hanteras, dels att utdrag ur register med känslig information endast översändes med rekommenderad post. Det finns dessutom anledning att sanktionsvägen motverka missbruk av § 10. Detta kan göras genom att § 10 kompletteras med ett strafföreläggande för den som å tredje persons vägnar försöker skaffa sig registerutdrag om denne. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till förändring av datalagen vad gäller strafföreläggande för missbruk av § 10 i datalagen. 1 1987/88. 3 sam!.