mot · GB02U524 · 1988-01-25 00:00:00 — Meningen är i stället att de försvarspolitiska aspekterna på säkerhetspolitiken skall diskuteras i den s. k. västeuropeiska unionen WEU. Ett viktigt närmande har skett mellan EG och de östeuropeiska länderna. Det pågår förhandlingar om en samarbetsdeklaration mellan EG och parallellt med förhandlingar mellan EG och enskilda östeuropeiska SEV-stater om ömsesidigt diplomatiskt erkännande. När det gäller relationer till länder i tredje världen har EG ingått handelseller associationsavtal med bl. a. de s. k. ACP-staterna (Countries of , the Caribbean and the Pacific) som är associerade till EG genom de s. k. . Genom dessa kanaliseras omkring en tiondel av EGländemas samlade bistånd till ACP-länderna. Dessutom innefattar särskilda handelsfördelar för ACP-ländernas export till EG, ett system för stabilisering av exportpriser samt krediter genom och . I propositionen framhålls det att har ett starkt intresse av att medverka i ett brett västeuropeiskt samarbete. Vi vill gå vidare i det nordiska samarbetet, vi vill stärka EFTA och vi vill bredda och fördjupa samarbetet med EG så långt detta är förenligt med vår neutralitetspolitik, skriver regeringen. Kds delar regeringens inriktning så långt. Social- och kulturell integration viktiga Liksom de kristdemokrater som en gång bidrog till grundandet av de Europeiska Gemenskaperna menar kds att de icke-ekonomiska aspekterna måste betonas starkt. Dessa aspekter skymtar förbi i propositionen, men de måste få en mera central plats i de svenska ambitionerna. har all anledning att sträva efter en fördjupad social och kulturell integration med . har detta i långt större utsträckning skett med . Därifrån kommer de flesta kulturella impulserna framför allt via TV och film. Till går det mesta studentutbytet etc. Det är i vi har vår geo- Mot. Här har vi våra historiska och kulturella rötter. nebär inte att utbytet med behöver minska. Kds stöder tanken att skapa fasta strukturer för utbytet mellan svenska parlamentarikter och EG-parlamentet. Detta skulle öka kunskapen om i EG, som svenska parlamentariker skulle få ökade möjligheter att följa utvecklingen och debatten inom EG. bör uppdra åt regeringen att ta upp förhandlingar med EG om att ett system med observatörer från de svenska riksdagspartierna till arbete inrättas. Öka studentutbytet med EG Regeringen måste också ta upp förhandlingar som syftar till att svenska studenter skall få delta i det omfattande studentutbytet inom EG. Tyvärr kan det redan vara för sent för svenska studenter att få deltaga i det s. k. , åtminstone . Där får studenterna bedriva integrerade studier där tentamina från olika länder kan läggas samman till en examen. avsätts 85 miljoner ECU (European Currency Unit) från EG:s budget. Därför måste svenska studenter få andra möjligheter att deltaga i utbytesprojekt vid universitet inom EG-området. Flera av de största hoten mot mänskligheten måste mötas med ökad forskning. Det gäller inte minst kampen mot AIDS och cancer. Svensk industri är dessutom i ökande utsträckning beroende av kunskap och teknik för sin förnyelse och konkurrensförmåga. Detta gäller ingalunda bara de högteknologiska företagen. Vår industris framtida konkurrenskraft ligger i stor utsträckning på områden med kvalificerat ingenjörskunnande som är beroende av ständigt teknologiskt framåtskridande och forskning. Vår industri kommer att möta en hårdnande konkurrens på Europamarknaden. Ökade forskningsinsatser blir en helt nödvändig komponent i försvaret av vår marknadsposition. Inom EG satsas nu betydande resurser på forskning och utveckling inom ett antal högintressanta teknikområden. Resultatet av denna forskning kommer att påverka industrins utveckling inte bara inom EG:s gränser utan i hela . Det är utomordentligt viktigt att svenska forskare och svensk industri får delta i EG:s forsknings- och utvecklingsprogram. Detta sker redan i viss utsträckning och EG öppnar nu sina industristrategiska program för deltagande på projektnivå för svenska företag och institutioner. Skillnaden är att ett svenskt deltagande får finansieras helt av de deltagande före- 11 tagen och institutionerna om inte svenska statliga resurser ställs till för- Mot. EG-företagen får normalt av kostnaderna täckta och forsk- U524 De i propositionen aviserade bidragen behöver förstärkas för att ge svenska företag och institutioner en jämbördig ställning. Inom EG satsas ca över budgeten på det nya ramprogrammet för forskning och utveckling . bör ta slutlig ställning till anslutningsform , eventuellt genom en folkomröstning Kds delar regeringens uppfattning att det inte är aktuellt för att ansöka om medlemskap. Vi har inte i fört en bred, saklig och folklig debatt i frågan. EG-relationerna har mest utvecklats i regeringens egna deklarationer inför de årliga utrikes- och handelspolitiska debatterna och i årliga utgåva av Utrikesfrågor utan att väcka nämnvärd debatt. Om integrationsprocessen gått så långt som regeringen räknar med i propositionen, har då fått ökad erfarenhet och kunskap om samarbetets för- och nackdelar. Då kan dessa erfarenheter ligga till grund för en saklig debatt om framtida relationer. Då bör den då gällande anslutningsformen utvärderas, även utifrån neutralitetsaspekten och utvecklingen av det utrikespolitiska samarbetet inom EG. Man bör inte utesluta möjligheten att efter en sådan debatt lösa frågan om anslutning med en folkomröstning . I propositionen framhålls att de skäl som talade för en tullunion mellan och EG fortfarande gäller. Detta kan tolkas så att regeringen förespråkar en tullunion. I propositionen förklaras endast att det nej fick till sin begäran om tullunion 1971-72 fortfarande gäller. bör ånyo pröva frågan om en tullunion Regeringen framhåller alltså att de skäl som talade för en tullunion fortfarande gäller och fått ökad tyngd, som man är beredd att pröva också andra institutionella lösningar än medlemskap om detta visar sig möjligt. Det går emellertid inte att spåra några sådana initiativ i propositionen. Kds anser att regeringen bör pröva frågan om tullunion mellan EG och EFTA-länder. Förutsättningen är att den svenska neutraliteten t. ex. i en eventuell framtida handelskonflikt mellan EG och någon av supermakterna inte äventyras. Systemet med ursprungsregler har tillämpats på ett tillfredsställande sätt , men i takt med att den inre marknaden realiseras kan nya problem uppkomma i och med en ökande handel över EG:s gränser. Tullunionen skulle innebära en gemensam yttre tulltariff och i praktiken en gemensam handelspolitik där EG och de deltagande EFTA-länderna 12 kunde uppträda som en enhet i internationella förhandlingar och ingå ge- Mot. 1987/88 mensamma avtal med andra länder. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökad tyngd på samarbetets sociala, kulturella och fredsbevarande dimensioner i riktlinjerna för det fortsatta västeuropeiska integrationsarbetet, 2. att hos regeringen begär förslag till ett system med observatörsplatser vid för svenska parlamentariker, 3. att hos regeringen begär förslag till ett program för organiserat studentutbyte med EG med målsättning att även ge svenska studenter tillgång till ERASMUS-utbytet, 4. att hos regeringen begär förslag till ett program för ett samlat forskningsutbyte som även ger svenska företag och forskningsinstitutioner med EG-konkurrenterna jämbördiga finansieringsmöjligheter, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förnyad prövning av en tullunion mellan EG och EFTA-länder, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slutligt ställningstagande till anknytning till EG .