ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02So704 · 1988-01-20 00:00:00 — 1987/88 :So704 av m. fl. (s) om vidgad rätt till företagshälsovård 1987/88 So704705 I nuvarande bestämmelser om bidragssystem för företagshälsovård framkommer att det s. k. grundbidraget skall utgöra basen i bidragssystemet. Detta bidrag lämnas för varje sysselsatt som omfattas av företagshälsovården och som arbetar i genomsnitt minst . Det kan dock förekomma, att vissa arbetstagargrupper arbetar regelbundet, mindre än , år ut och år in och att arbetstiden inte kan förlängas p. g. a. arbetets art. Ett sådant exempel är tidningsdistributörerna den yrkesgrupp som delar ut våra morgontidningar i brevlådorna. Arbetstiden för tidningsbuden är i de flesta fall förlagd mellan kl. 04.0006.00. Tidningarna skall vara abonnenterna till handa om inte särskilda hinder föreligger. Före kan inte tidningsutgivarna garantera att tidningarna kommer buden till handa. Arbetstiden för distributörerna/buden är alltså mycket kort men intensiv! Trots att många tidningsbud arbetar , kan det hända att man inte når upp till en arbetstid av . Tidningsbuden torde ha minst lika stort skäl till företagshälsovård som någon annan yrkesgrupp i vårt samhälle. Att i ur och skur trotsa väder och vind, springa trappa upp och trappa ned med tunga tidningsbuntar är mycket arbetsamt och enahanda varför skador, slitage i armar, axlar, knän o. d. är vanligt förekommande. Alltså - trots att det är en utsatt arbetstagargrupp utgår inte statsbidrag för företagshälsovård. Totalt finns det ca 14000 tidningsbud i landet. Flertalet distributörer kommer över den magiska 15-timmarsnivån - men i framför allt i glesbygdsområdena kan man ha svårt att komma över denna gräns. Tidningsbuden är säkerligen inte den enda yrkesgrupp i vårt samhälle som drabbas av denna 15-timmarsregel. Det kan exempelvis förekomma att vissa timanställda, deltidsarbetande, handelsanställda, personal inom hotell- och restaurang har likartade problem. Det kan emellertid inte vara rimligt att de som jobbar år ut och år in på en och samma arbetsplats och som dessutom inte kan få sin arbetstid förlängd p. g. a. arbetets art också inte skall jämställas med andra arbetsgrupper som har längre arbetstid, i bidragssynpunkt för företagshälsovård. Vi måste på alla sätt verka för att förebygga arbetsskador. 1 1987188.3 sami. onekligen företagshälsovården ett bra instrument. Då måste vi också se till att alla på arbetsmarknaden värderas lika i dessa sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet till dispens i särskilda fall, så att bidrag för företagshälsovård kan utgå, även om den genomsnittliga veckoarbetstiden inte uppgår . Bo Finnkvist (s) () 1987/88 So704
mot · GB02So712 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:So712 om en samordning av forskningsdata på arbetsmiljöområdet En omfattande forskning på arbetsmiljöområdet bedrivs vid en lång råd av institutioner och företag. En stor del av denna verksamhet finansieras med pengar från arbetsmiljöfonden. Alla de rapporter som publiceras och även andra data som kan vara av intresse för att åstadkomma förbättringar på arbetsmiljöområdet behandlas inte systematiskt. T. ex. vore det av stort värde att samla forskningsdata i en särskild databas, så att bl. a. yrkesinspektionens fältmän får tillgång till materialet. Vidare finns det möjlighet att materialet i denna databas tillsammans med data från arbetarskyddsstyrelsens informationssystem kan marknadsföras och ge upphov till en intensifierad framtagning av maskiner, verktyg etc, som bidrar till att få ned antalet arbetsskador. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av forskningsdata på arbetsmiljöområdet.
mot · GB02So713 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:So713 om ett bättre utnyttjande av informationssystemet för arbetsskador Antalet anmälda arbetssjukdomar och skador ökar mycket kraftigt. Kodning och registrering av dessa inom arbetarskyddsstyrelsen släpar efter. Det informationssystem för arbetsskador (), som upprättats, har ett stort värde inte minst för nödvändiga förbättringar av arbetsmiljön. Tyvärr används det inte i första hand för detta, eftersom registreringen av olika faktorer, som har med arbetsskadan att göra inte är till fyllest. Vetskapen om att vi i har tillgång till ett informationssystem av detta slag är inte särkilt utbredd. Dels skulle företag och organisationer, som är intresserade av att förbättra teknik och maskiner ha större möjlighet att ta del av eller beställa körningar från denna databas, dels bör den med fördel kunna ställas till andra länders förfogande. Otvivelaktigt har arbetarskyddsstyrelsen här tillfälle att genom aktiv marknadsföring få de resurser den efterlyser för att komma ifrån allvarliga eftersläpningar i kodning och registrering liksom små förbättringar av systemet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre utnyttjande av informationssystemet för arbetsskador.
mot · GB02So714 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:So714 av m. fl. (c, m, fp) om luftkuddeskydd vid trafikolyckor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:T430 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av luftkuddeskydd i yrkesmässigt använda personbilar som skydd mot arbetsskada bland chaufförer, 2. att hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att utforma föreskrifter med närmare riktlinjer för införandet av luftkudde i personbilar. () () ()
mot · GB02So716 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:So716 av och () om skador vid bildskärmsarbete Hud- och ögonskador som kan ha uppstått vid bildskärmsarbete har i många fall utvecklats till en extrem överkänslighet mot ljus och all form av elektricitet. Skadorna innebär för de drabbade att vara totalt utestängda från ett normalt liv. Risken för missbildningar, missfall och andra graviditetsstörningar i samband med bildskärmsarbete är allvarliga frågor. I exempelvis en kanadensisk studie fann man att yrkesarbetande kvinnor oftare fick missfall än andra, och att skillnaden var stor nog för att medge slutsatser om samband. Ett forskarteam (tvärvetenskapligt sammansatt) bör utses för att utröna orsakssambandet samt hur man skall kunna hjälpa de skadade. Även den ekonomiska delen måste lösas. Skall man avvakta vetenskapliga bevis, måste det till en stor grupp människor som drabbas och som klart kan urskiljas från de övriga miljöskadade. Medel bör avsättas till tvärvetenskaplig forskning med inriktning på forskning om vad som förorsakar skadorna och hur man skall kunna hjälpa de skadade. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tvärvetenskaplig forskning om skador vid bildskärmsarbete samt om förslag till åtgärder för att hjälpa de drabbade.
mot · GB02T12 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:T12 av m. fl. om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) I proposition 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 90-talet föreslår regeringen en uppdelning av järnvägsnätet i stomjärnvägar och länsjärnvägar. Det s. k. stomnätet inkluderar statligt uppköp av sådan persontrafik sorn är regionalpolitisk! önskvärd men som inte kan komma till stånd på företagsekonomiska grunder. Vidare skall upphandlingen ske i överensstämmelse med samhällets regionalpolitiska mål. För godstrafiken gäller bland annat att SJ skall ges ökade möjligheter att driva godstrafiken affärsmässigt. I propositionen föreslås att sträckan skall hänföras till kategorin länsjärnvägar. Detta innebär att länstrafikbolagen i resp. län skall ha trafikeringsrätten för persontrafiken och SJ för godstrafiken på denna bandel. De fem kommunerna utmed banan samt länstrafikbolagen och länsstyrelserna bedriver en omfattande studie av möjliga förbättringar av trafiken på banan och har redan nu funnit att resandetiderna kan nedkortas avsevärt, men att detta självklart förutsätter investeringar. Genom att förbättra förutsättningarna för persontrafik får också godstrafiken bättre konkurrensmöjligheter. Den berörda banan som sträcker sig genom östra spelar en central regionalpolitisk roll och är därmed en väsentlig positiv faktor för utvecklingen av näringslivet inom detta område. Genom att banan sammanbinder hamn med bl. a. är banan Nässjö-Hultsfred-Oskarshamn av stor betydelse för godstrafiken. I sker betydande omlastningar av inte minst skogsprodukter mellan båtar och tåg. Ur persontrafiksynpunkt fyller banan dessutom en viktig funktion genom kopplingen till färjetrafiken med . I de studier som genomförts påvisas möj ligheten av att kraftigt öka konkurrensfördelarna för järnvägsbunden trafik både vad avser person- och godstransporter. upprustning av banstandarden är dock en av flera förutsättningar för detta. I propositionen föreslås vissa bandelar tillföras stomnätet enbart med motiveringen att de är strategiska för järnvägens godstransporter. Vi kan inte finna annat än att sträckan uppfyller detta kriterium och således bör även denna sträcka tillföras stomnätet. Till detta kommer den möjliga ökning av persontrafiken som kan komma till stånd om tillräckliga investeringar görs i banan. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär att sträckan skall ingå i stomnätet. () () () ()
mot · GB02T13 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:T13 av och () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Järnvägstrafiken har haft allvarliga ekonomiska problem. De ekonomiska problemen har bl. a. lett till att investeringarna i järnvägssystemet släpar efter. Därför finns nu ett omfattande investeringsbehov för stora delar av järnvägsnätet. I regeringens proposition Trafikpolitiken inför 90-talet anges inriktningen för den nya järnvägspolitiken. För att SJ skall kunna bli ett lönsamt företag föreslås för det första att staten tar det ekonomiska ansvaret för den del av SJ:s verksamhet som inte går att driva på företagsekonomiska grunder. För det andra anges att staten skall ta det långsiktiga ansvaret för att bygga upp infrastrukturen, d. v. s. spår, signalanläggningar, bangårdar och andra fasta anläggningar. Bannätet delas in i stomjärnvägar och länsjärnvägar. Stomnätets avgränsning grundar sig i första hand på att där skall finnas trafik för fjärrtågstrafiken av någon omfattning. På det övriga järnvägsnätet-länsjärnvägarna - får kommuner och landsting genom länshuvudmännen rätten att driva persontrafik. För läns vidkommande innebär förslaget att banorna Nässjö-Hultsfred-Oskarshamn, Linköping-Bjärka kommer att ingå i nätet för länsjärnvägar. uppgift blir att ansvara för underhåll och investeringar i järnvägens infrastruktur. Dessa investeringar skall grundas på samhällsekonomiska bedömningar. När det gäller investeringar i länsjärnvägarna kommer planeringen att ske på regional nivå och finansieras via ett nytt anslag för länstrafikanläggningar. Investeringar i länsjärnvägar kommer inom ramen för detta anslag att konkurrera med investeringar i länsvägar, statskommunvägar som inte är riksvägar, kollektivtrafikanläggningar och cykelvägar. De under lång följd av år eftersatta investeringarna har resulterat i en mycket låg standard på de föreslagna länsjärnvägarna i län. De mest akuta upprustningsbehoven finns på bandelarna Hultsfred-Bjärka och . Med de investeringsbehov som finns på länsjärnvägarna är det inte möjligt att inom ramen för länsanslaget genomföra en upprustning av järnvägsnätet som motsvarar kraven för att kunna upprätthålla en acceptabel kollektivstandard. Vi föreslår därför att staten svarar för upprustningen av järnvägen till en godtagbar standard innan ansvaret för trafiken överlämnas till länshuvudmännen i län. Det är orimligt att de eftersläpande investeringsbehoven som föreligger på järnvägarna i län skall kunna med de begränsade medel som finns tillgängliga på anslaget för länstrafikanläggningar. Enligt vår uppfattning kan den föreslagna konstruktionen leda till att förutsättningarna för att bedriva en kollektiv persontrafik på läns järnvägarna i län omöjliggörs till följd av att en rimlig standard inte Mot. 1987/88 kan uppnås. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att staten genom skall svara för den erforderliga upprustningen av länsjärnvägarna inom län innan ansvaret för trafiken överlämnas till trafikhuvudmännen. () ()
mot · GB02T14 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:T14 om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Enligt proposition 1987/88:50 Trafikpolitiken inför 90-talet har Bohushanan klassificerats som länsjärnväg och skall således i fortsättningen ej tillhöra det s. k. stomlinjenätct. Principen för de järnvägar som skall tillhöra länsjärnvägar är vad jag kan förstå att de skall vara av lokal karaktär. har både lokal, regional och rikskaraktär och borde därför ej klassas som länsjärnväg. I debatten om Scandinavian Link påpekas ofta att projektet inte bara innehåller landsväg utan också järnväg. För alla som menar något med ett sådant resonemang och tror på järnvägens framtid så borde det vara självklart att därmed skall tillhöra stomlinjenätet. Såväl för gods som personbefordran fyller denna bana en stor uppgift genom att densamma avlastar E6-an. Förutsättningen för att kunna avlasta landsvägen är dock att får en helt annan kvalitet än vad den har , och detta kan endast ske genom att det nya och SJ får ansvaret för detta. kommer också få en allt större betydelse för lokal och regional trafik. Inom finns en målsättning att föra över mera av persontrafiken från landsvägen till den spårburna trafiken. En bra trafik har utvecklats mellan och och diskussioner pågår i regionen om en liknande trafik mellan och . T framtiden kan alltså en dylik trafik även ske på Göteborg-Stenungsund-Uddevalla. Att detta har en stor betydelse för miljön kan inte nog poängteras. För en sådan trafik som då kommer att ske på stomlinjenätet är naturligtvis beredda att betala avgift för. Dessutom får man på lokal nivå svara för de investeringar som måste göras i nya tåg. Vid ställningstagande till om en järnväg skall tillhöra stomlinjenätet eller länsjärnvägarna kan man inte bara se på dagens trafik utan mer se till vilken framtid den aktuella banan har och vilka behov som föreligger. Gör man så måste komma att tillhöra stomlinjenätet. Med anledning av vad ovan anförts får jag hemställa att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall tillhöra stomlinjenätet.
mot · GB02T16 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T16 av och () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) I proposition 1987/88:50 Trafikpolitik inför 90-talet anges som ett centralt mål för trafikpolitiken att medverka till att främja miljövänliga transporter och minska trafikens negativa inverkan på miljön. För att leva upp till detta mål krävs bl. a. en ökad person- och godstrafik på järnväg. är den tätast trafikerade enkelspåriga järnvägen i . Många trafikstörningar förekommer på banan och begränsar därmed banans möjlighet att konkurrera med landsvägen. I debatten om Scandinavian Link påpekas ofta att projektet inte bara innehåller landsväg utan också järnväg. Även från näringslivets företrädare har åsikter framförts hur viktigt det är med en utbyggnad av järnvägen på den aktuella sträckan. Miljöproblemen på har alltmer börjat att uppmärksammas. En utbyggd järnvägstrafik mellan och skulle ge ett gott bidrag till en förbättrad miljö. I propositionen framhålls som ett viktigt projekt. Enligt vår mening måste ett sådant konstaterande också åtföljas av tillräckligt med anvisade investeringsmedel så att utbyggnaden av kan ske omgående. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av investeringsmedel för utbyggnad av . () () + 1 1987/88:88.
mot · GB02T18 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T18 om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) I proposition 1987/88:50 om trafikpolitiken föreslås att en miljöavgift skall läggas på inrikesflygets avgasutsläpp fr. o. m. Det framgår inte av propositionen om denna avgift som oftast är fallet går in i statskassan eller skall användas för miljöförbättrande åtgärder. Däremot framgår att konstruktionen av avgiften skall medverka till motorer som förbränner bränslet bättre och därigenom minskar såväl utsläpp av kväveföreningar som orsakar mindre buller. Bättre motorer skall ge lägre avgifter. Enligt min mening bör miljöavgiften i sin helhet användas till miljöförbättrande åtgärder. Vid flera av våra flygplatser avisas flygplan. Denna verksamhet är nödvändig av flygsäkerhetsskäl. Endast har en avisningsanläggning som gör att den glykol som används inte hamnar på marken och förstör naturen och t. o. m. skadar grundvattnet. Vid där trafiken intensifierats alltmer används mellan 500 och glykol för avisning av flygplanen. Prover har där visat att glykolen påverkat grundvattnet. Märstaån som rinner ut i iir bemängd med glykol, så mycket att den inte fryser ens under mycket kalla vinterperioder. Sannolikt skadas sakta men säkert även . Såväl glykolen som den urea som används för att hålla banorna öppna skadar naturen och orsakar en obehaglig lukt. Det som härovan nämnts tas som exempel på angelägna miljöförbättrande åtgärder vartill den föreslagna avgiften bör användas. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att miljöavgiften på inrikesflyget i sin helhet skall användas till miljöförbättrande åtgärder inom luftfartens område.
mot · GB02T19 · 1988-01-27 00:00:00 — Motion till 1987/88:T19 av m. fl. om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Sedan SJ lade ner trafiken på smalspåret mellan och har ett intensivt arbete bedrivits för att bevara banan och dess unika miljöer för eftervärlden. Växjö-Hultsfred-Västervik järnvägsaktiebolag , med på nacken, har snart 5 000 aktieägare och ett aktiekapital om drygt två milj. kr. (aktierna lyder å ). Bolaget övertog spåret, mark och fastigheter från SJ för . Trafiken startade och var daglig fram till skolstarten och upprätthölls därefter t. o. m. sista september. Charter- och specialarrangemang ordnas också. På den korta trafiksäsongen som blev möjlig hade bolaget ca 8 000 passagerare - ett mycket bra resultat med tanke på att tiden för förberedelser och marknadsföring varit så knapp. Det är naturligt att kostnaden för banan och trafiken blivit hög detta första år, trots att så många människor ställt upp och arbetat ideellt. Planeringen säsong är i full gång. Det är mycket arbete igång på banan med slipersbyte, röjning och signalunderhåll, i verkstaden med fordonsunderhåll, med marknadsföringen och inte minst med finansieringen. Förutom biljettintäkter och försäljning på tågen skall driften finansieras genom sponsring från företag. Kapitalkostnaderna skall delvis täckas genom markförsäljning och dessutom ytterligare aktieteckning. I den trafikpolitiska propositionen har kommunikationsministern under rubriken för lokal och regional trafik tagit upp frågan om turistorganisationers möjlighet att utnyttja järnvägssystemet, t. ex. genom att köpa järnvägsanläggningar på förmånliga villkor. Vissa länsjärnvägar kan, heter det vidare, vara av intresse ur turistsynpunkt. Som exempel nämns den smalspåriga järnvägen . Vidare heter det att en sådan utveckling kan vara positiv för turismen och stärka intresset för järnvägstrafik. Regeringen bör därför få mandat att även utan full ersättning få överlåta fast egendom till ett högsta värde av 5 milj. kr. i varje enskilt fall. Som riktmärke skall den sökande turistorganisationen kunna tillskjuta samma belopp som regeringen beviljar. Om bolaget skulle kunna få del av den sänkning av beloppet som ovan refererats skulle det vara helt avgörande för bolagets möjligheter att bevara banan till eftervärlden. För VHVJ:s del skulle det betyda en minskad kapitalkostnad med . Köpeskillingen har betalats innevarande budgetår och skulle utan större svårighet kunna regleras med SJ. En otrolig uppslutning av människorna i bygden har fått dem som arbetar att fortsätta trots stora svårigheter. Smalspåret har också blivit ytterligare ett Mot. 1987/88 bevis för småländsk envishet. Projektet slår vakt om ett kulturarv, skapar ar- T19 betstillfällen i glesbygd och är en del i det motto som säger att "Hela skall leva. Vi stöder propositionens syn på turistjärnvägar på begränsade kostnader för inköp av järnvägar för sådan verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om smalspåret . () () () () ()
mot · GB02T20 · 1988-01-28 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T20 av och () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) I rubricerade proposition kapitel 11.5 föreslås att be hovsprövningen av bussuthyrning skall slopas fr. o. m. . Åtskilliga remissinstanser, främst fackliga organisationer samt , är dock kritiska till förslaget att avskaffa behovsprövningen. Av remissyttrandena framgår att LO, SKAF och Transport avstyrker förslaget och att t. ex. SJ och är tveksamma. Det föreligger onekligen risk för otillbörlig konkurrens med den yrkesmässiga trafiken i flera hänseenden om förslaget får gehör i . Ur trafiksäkerhetssynpunkt är det dessutom djupt otillfredsställande att stora, svårmanövrerade bussar framförs av icke yrkesvana chaufförer som dessutom inte behöver ta hänsyn till gällande bestämmelser om arbets- och vilotider. Det kan väl inte heller uteslutas att t. ex. sociala avgifter och skatter undanhålls och riskerna med att bedriva det vi i dagligt tal kallar ekonomisk brottslighet ökar. I propositionen framkommer det att det i pågår en översyn om arbets- och vilotidsregleringen bör utsträckas till att omfatta även den icke yrkesmässiga trafiken. Det är av stor vikt att detta undersökningsresultat föreligger innan beslut fattas om upphörande av behovsprövning av bussuthyrning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att anstå med beslutet om slopandet av behovsprövningen av bussuthyrning tills översynen av arbets- och vilotidsregleringen föreligger.
mot · GB02T202 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T202 av m. fl. (fp) om miljöskyddsprövning av vägprojekt, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo719 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöskyddsprövning av vägar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontroll av avgasutsläpp vid den obligatoriska kontrollbesiktningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en skärpt fartkontroll på vägarna. () () () () () () () ()