mot · GB02So209 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So209 av förste vice talman m. fl. (m) om statsbidraget till kristna daghem och förskolor I de flesta västländer är det möjligt för föräldrar att välja en förskola med inriktning eller en för sina barn. Det finns också många sjukhem eller vårdhem med en atmosfär. Motsvarande möjligheter är utomordentligt begränsade för dem som bor i . Regeringen har dock i olika sammanhang uttalat förståelse för kraven på större valfrihet. Några förbättringar i detta avseende har dock inte föreslagits. Vi återkommer därför med förslag som är ägnade att väsentligt förbättra dessa möjligheter. Kristna förskolor får ej diskrimineras Möjlighet har äntligen öppnats för samfund, ideella organisationer och föräldrakooperativ att få statsbidrag för sin förskoleverksamhet under förutsättning att de finns med i den kommunala barnomsorgsplanen. förskolor är däremot undantagna. Katolska församlingar, mosaiska trosbekännare, frikyrkor och ideella organisationer i övrigt kan dock få statsbidrag. Hela kostnaden för förskolor faller därigenom på församlingen, som dess medlemmar får vara med att betala kommunala och övriga statsunderstödda förskolor. Detta är enligt vår mening orimligt. Många föräldrar har en stark önskan att deras barn skall få del av förskoleverksamhet med lek, ansvarstagande, gemenskap, bön och andakt. Vi har svårt att se varför inte församlingen själv skulle få anordna sådan utan diskriminerande statsbidragsregler. Kyrkomötet har också hemställt hos regeringen om sådana förändringar av gällande lagstiftning att statsbidrag skall kunna utgå för barnomsorg bedriven av . Vi föreslår därför att deltidsförskola eller daghem som drivs av församlingar inom skall få motsvarande statsbidrag som om de drevs av borgerliga kommuner. Deltidsförskolor bör dessutom få samma andel av de verkliga kostnaderna täckta genom statsbidrag som heltidsförskoloma. Underlätta bildandet av kristna friskolor ligger nära länderna bakom järnridån när det gäller att göra utbildningen till ett offentligt monopol. Vi har ett mycket litet antal fristående skolor. Ändå är fristående skolor en del av de förpliktelser åtagit sig inom ramen för internationella konventioner. Ju mer komplext samhället blir, desto viktigare framstår det att dessa konventioner efterlevs. Vi är för vår del övertygade om att fristående skolor skulle verka vitaliserande på hela skolväsendet. Inte minst gäller detta i fråga om den pedagogiska utvecklingen. För att över huvud taget kunna få statsbidrag skall en fristående skola ha fungerat . Detta innebär mycket stora ekonomiska uppoffringar för föräldrar eftersom de på sina skattsedlar måste betala kostnaderna för den offentliga skolan. För att statsbidrag skall utgå krävs också att den fristående skolans utbildning skall utgöra ett önskvärt komplement till utbildningen inom det allmänna skolväsendet. Det är alltså uttryckligen de fristående skolornas nytta för det allmänna som är avgörande för om statsbidrag skall utgå eller inte. Ett sådant synsätt kan vi givetvis inte ställa upp på. Det är i stället föräldrarnas och elevernas önskemål och krav som måste utgöra utgångspunkten. Statsbidrag utgår numera till ett antal kristna friskolor som är äldre än . Ingen har däremot statsbidrag. Begreppet friskola begränsas till fristående skolor för skolpliktiga elever. Staten skall enligt vår mening stödja fristående skolor - kristna och andra på i princip samma sätt som stöd utgår till skolor i offentlig regi. Kommunerna skall vidare stödja fristående skolor med ett belopp som motsvarar högst den rörliga kommunala elevkostnaden. Stöd uppbyggt efter dessa principer skulle göra det möjligt för de fristående skolorna att erbjuda sin undervisning till alla, inte bara till de elever vilkas föräldrar har en särskilt stark ekonomi eller som är beredda till stora uppoffringar. Betydligt fler föräldrar skulle med ett sådant system få möjlighet att sätta sina barn i en . bör därför hos regeringen begära förslag till nya statsbidragsbestämmelser till fristående grundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om att stöd skall utgå på samma sätt som stöd utgår till skolor i offentlig regi. För den som långvarigt är bunden vid sjuksängen och kan stanna kvar i sitt eget hem är det särskilt viktigt att kunna påverka vårdens utformning och inriktning. Detta är dock få förunnat. Patienten anvisas i allmänhet en plats av eller hänvisas hit eller dit. Mycket få har ekonomiska möjligheter att själva välja sjuk- eller vårdhem. Sjuk- och vårdhemmen betalas med landstingsskatt. De enskilda sjukhem som finns lever ofta farligt även om patienterna trivs och de normalt kostar väsentligt mindre än de landstingsdrivna. De är nämligen helt beroende av landstingens större eller mindre välvilja. Många enskilda sjukhem har fått 1987/88 So209 1* 1987/88.3 sami. uppleva att kontrakten med lanstingen sägs upp eller endast förnyas i taget. Under sådana förhållanden ter det sig knappast möjligt att öppna enskilda eller rörelsedrivna sjukhem med viss inriktning, även om det finns ett stort intresse för detta. Vi vet att det skulle betyda mycket för människors trygghet och livskvalitet om möjligheter i stället öppnades för de långtidssjuka att på lika villkor välja mellan många olika sjukhem med olika utformning eller inriktning. Också sjukhem med t. ex. en inriktning skulle säkerligen tillkomma. Invandrare med annan trosuppfattning där deras eget språk talas och deras egen religion utövas. Detta bör ske genom en utbyggnad av den allmänna och obligatoriska sjukförsäkringen till en sjukvårdsförsäkring. Väljer patienten sjukhem tillfaller sjukvårdsförsäkringen kassa. Väljer patienten i stället ett enskilt eller rörelsedrivet sjukhem, kanske i någon församlings regi, följer sjukvårdsförsäkringen med patienten dit. Patientens egen avgift skulle i båda fallen bli densamma. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att deltidsförskolor och daghem som drivs av församlingar inom skall få motsvarande statsbidrag som om de drevs av en borgerlig kommun, [att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestämmelser till kristna och andra fristående grundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om att stöd skall utgå på samma sätt som stöd utgår till skolor i offentlig regi,1] [att hos regeringen begär förslag till en allmän och obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där försäkringen följer patienten också vid val av alternativa sjukhem med t. ex. inriktning.2] () () 1987/88 So209 1 1987/88: Ub215 2 1987/88:Sf221