ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02So489 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :So489 av m. fl. (c, m, fp) om bibehållande av den fasta paviljongen vid sjukhus 1987/88 So489-497 Den rättspsykiatriska vårdens organisation har diskuterats . Under stor del av har nedläggningshotet vilat över den fasta paviljongen vid . Vid denna enhet vårdas patienter från hela landet med mycket svåra problem. Det rör sig bl. a. om rättspsykiatriska patienter som vårdas för grova våldsbrott. Den kategori patienter som vårdas vid fasta paviljongen kräver speciella vårdinsatser. Västerviksenheten är den enda enhet i sitt slag i landet. Vårdformerna för denna typ av patienter skall förändras och föras ner till regional nivå. tidsutdräkten i övervägandena om denna vårdform visar på tveksamheten mot de organisationsformer som är aktuella. Det mesta tyder på att en riksenhet för denna speciella patientkategori inte kan undvaras. En förläggning av vården regionalt för dessa speciella patienter låter sig omöjligen förenas med målet om en säker och effektiv vård. Allt talar för att Västerviksenheten bör bevaras som riksenhet även . För valet av som riksenhet för den rättspsykiatriska specialistvården även talar starka helt entydiga skäl. behov av en riksenhet föreligger. I har denna typ av vård för särskilt vårdkrävande - och med riksintag - bedrivits praktiskt taget sedan denna form av vård kom till. I finns en erfarenhet och ett kunnande som är unikt. Det bör man dra nytta av även för framtiden. har också en hög effekt i vårdarbetet kunnat visas upp. I finns expansionsmöjligheter i form av såväl medicinskt kvalificerad personal som lokaler genom den decentralisering av länspsykiatrin som skett. Regional- och sysselsättningspolitiska skäl Etablering av en vårdinstitution kan inte i sig motiveras av regionalpolitiska skäl efter sysselsättningsskäl. Det måste i första hand vara medicinska och vårdideologiska skäl som skall fälla avgörandet. Först då hinder av medicinsk 1 1987/88. eller vårdideologisk karaktär inte föreligger kan regionalpolitiska och/eller sysselsättningsmässiga skäl vägas in. Beträffande Västerviksenheten sammanfaller samtliga dessa skäl mycket väl. i är utvecklingen beträffande sysselsättning och befolkning vikande. Kommunen har tappat många arbetstillfällen i samband med att länspsykiatrin decentraliserades. Sammanslagningen av de tidigare två landstingen 1971 har medfört en centralisering av landstingsverksamheten till . har under en följd av år minskat i befolkning. har kommunen förlorat närmare 1 500 invånare. Starka sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl talar således också för att riksenheten i får vara kvar även . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fasta paviljongen vid bör behållas som riksenhet. (fp) () 1987/88 So489
mot · GB02So490 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So490 om förskrivningsrätt för privatanställda barnmorskor har några privata mödravårdscentraler tillkommit. De verkar vid sidan av sjukförsäkringen. Gravida kvinnor kommer till dessa centraler och betalar det fulla priset för behandlingen, för att de anser att denna alternativa vård är bra och passar dem. Gemensamt för de privata mödravårdscentraler som startat är att de vill ge blivande föräldrar gott om tid, personlig omtanke och omsorg i en trevlig miljö. Förutom mödravård erbjuder en av centralerna också föräldrautbildning, telefonrådgivning, HIV- och aidsinformation samt studiecirklar i sex och samlevnad. Ett problem som uppkommit i verksamheten är att det visat sig att barnmorskorna när de är offentliganställda förlorat sin rätt att förskriva p-piller, trots att en ansvarig läkare är knuten till centralen. medger inte förskrivningsrätt för barnmorskor i privatverksamhet. Det innebär att patienter som vill ha p-piller vid en efterkontroll måste vända sig till någon annan. Det är naturligtvis opraktiskt, och försämrar kontakten mellan centralen och patienten. Enligt min mening bör dessa barnmorskor få förskrivningsrätt. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om privatanställda barnmorskors förskrivningsrätt.
mot · GB02So491 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So491 av och () om åtgärder för att minska hälsorisker har på regeringens uppdrag genomfört en omfattande undersökning av den svenska folkhälsan. presenterades denna Folkhälsorapport. Densamma utgör en samlad beskrivning av svenska folkets hälsa. Många slutsatser kan dras. a. att svensken lever litet längre och är litet mindre sjuk. Men här föreligger dock klara skillnader inom befolkningen. Skillnaden i genomsnittsålder och hälsotillstånd mellan arbetare och tjänstemän har ökat påtagligt. Välfärden är dyr för arbetslösa och personer med tunga jobb. Rapporten konstaterar att skillnaderna gruppvis har ökat när det gäller att utsättas för levnadsfaktorer som är dåliga för hälsan. Rökning, arbetslöshet, jäktigt och monotont arbete och fettkonsumtion är till exempel vanligare bland arbetare än tjänstemän. Genom att jämföra olika register kan forskarna bland annat konstatera att andelen långtidssjuka pensionärer är mycket större bland arbetare. Personer i s. k. tjänstemannayrken kan bli mellan fem och äldre än arbetare innan de drabbas av samma sjuklighet. av alla yrkesarbetande som tillfrågades i en stor undersökning uppger sig ha olämpliga och ensidiga arbetsställningar. Andelen har kraftift ökat bland kvinnor, ungdomar, arbetare och jordbrukare. Den stora skillnaden i arbetsmiljön mellan arbetare och tjänstemän ökar. har dödligheten minskat bland exempelvis läkare och lärare, medan den har ökat bland arbetare inom byggnadsindustrin, kemisk industri, livsmedels- och processindustrin. Risken att behöva anlita sjukvården är betydligt större bland arbetare jämfört med högre tjänstemän. Nedanstående tabell visar hälsorisker 1985/86 för arbetare jämfört med högre tjänstemän. Jäktigt och enformigt arbete Äger ej sin bostad Ej kontakt med nära anhörig Källa: Folkhälsorapporten, siffror från Rapport 51, SCB 1987 Enligt artikel i nr 1/87 anser författarna till nämnda Folkhälsorapport att det är just anhopningen av olika hälsorisker som är den främsta orsaken till ökande sociala skillnader i sjuklighet och dödlighet. Det är ur rent mänsklig synpunkt viktigt att all arbetsmiljö förbättras. Ur rättvise- och solidaritetssynpunkt måste redovisade förhållanden bli föremål för åtgärder. Industrijobb, tunga och fysiskt påfrestande arbeten är inte attraktiva för unga människor . Den i motionen rapsodiskt redovisade hälsorapporten ger vid handen att omfattande åtgärder måste till för att göra arbetaryrken mer attraktiva. Något som är nödvändigt ur många synpunkter. För detta faller ansvar på företag, företagare och arbetsledning liksom på yrkesutövaren direkt. Denne kan ofta motverka arbetsskador och onödiga risktaganden i sin egen arbetssituation. Stimulans och övervakning från samhällets sida i arbetsmiljöfrågor behöver intensifieras. Kostfrågor och bruk av droger måste uppmärksammas. Arbetarskyddsstyrelsen måste prioritera sin verksamhet utifrån redovisade förhållanden. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder i avsikt att undanröja i motionen påtalade hälsorisker. () () 1987/88 So491
mot · GB02So492 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So492 av och () om behovet av specialisttjänster inom primärvården Vid flera riksmöten å rad har vi väckt motioner angående behovet av specialisttjänster inom mödra- och barnhälsovård samt gynekologi även inom primärvården. förordade i Allmänna råd (1981:4) en modell med distriktsläkare med fullgjord vidareutbildning inom gynekologi/ obstetrik resp. pediatrik inom primärvården. Det har förutsetts att barnmorska och distriktssköterska också skall finnas. Landstingens benägenhet att inrätta specialisttjänster inom primärvården har inte varit särskilt stor. ägde t. ex. en livlig pressdebatt rum, där tiotusentals kvinnor från olika håll i landet förklarade att de inte var nöjda med läkare i allmänmedicin "med vidgad erfarenhet inom de nämnda specialistområdena. De ville känna tryggheten av att undersökas av en specialistutbildad läkare. Vissa landsting har - inte minst på grund av den massiva kvinnoopinionen insett att det inom varje primärvårdsområde bör finnas tilgång till gynekologer och barnläkare men även till öronläkare och ev. andra specialister. De flesta landsting nöjer sig emellertid helt med allmänläkare inom primärvården. tycks vara helt nöjt med denna utveckling och ville inte alls ha bristen på specialister inom primärvården påtalad inför redovisning av primärvårdens utveckling . Vi anser att det bör vara naturligt att utnyttja befintlig kompetens såväl inom lärarkåren som bland övriga personalgrupper, t. ex. barnsjuksköterskor, barnmorskor och kuratorer inom primärvården. Kvinnor och barn har rätt att ställa dessa krav på primärvården, då deras sjukdomar ofta kräver särskild kompetens och då tyvärr alternativet privatläkare sällan står till buds. Vad gäller kvinnosjukdomar upplevs dessa ofta som mycket "känsliga av patienterna och de ska inte behöva utsättas för risken att bli feldiagnostiserade eller behöva bli remitterade från primärvården till andra läkare annat än i speciella fall. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att specialistläkare inom gynekologi/obstetrik och barnsjukdomar samt övrig specialistutbildad vårdpersonal, t. ex. barnsjuksköterskor, barnmorskor och kuratorer skall ha sin givna plats inom primärvården. 1987/88 So492
mot · GB02So493 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So493 av och () om information om tobakens skadeverkningar Tobaksbruket är ett av nutidens största hälsoproblem, fastslog tobakskommittén 1981. Det råder inte något tvivel om att tobaksbruket medför en rad allvarliga medicinska skadeverkningar. Nästan vart tionde dödsfall i vårt land beräknas ha samband med tobaksbruket, vilket inebär att antalet tobaksrelaterade dödsfall är större än t. ex. det sammanlagda antalet dödsfall i trafikolyckor och andra olyckshändelser. Cirka 6 000 dödsfall i cancer skulle falla bort i statistiken om var rökfritt. I flera internationella undersökningar har man konstaterat en klar allmän översjuklighet hos rökare jämfört med icke-rökare. Orsakssambandet mellan rökning och lungcancer är klarlagt liksom att gravida kvinnors rökning kan inverka menligt på fostrets utveckling. Även s. k. passiv rökning är mycket skadlig. I utslag från försäkringsdomstolen har fastslagits att lungcancer genom passiv rökning är en arbetsskada. En icke oväsentlig del av sjukvårdskostnaderna tas i anspråk för ohälsa orsakad av tobaksbruket. Med hänsyn till vårdkostnaderna för detta är det knappast någon tvekan om att insatser för att minska tobaksbruket är direkt lönande för samhället. Bland de viktigaste åtgärderna är att om möjligt förhindra att en stor del av varje ny ungdomsgeneration blir rökare. Just nu ökar rökningen bland kvinnor i vårdyrken. Det är alarmerande och bör åtgärdas i utbildningen. Tobaksskatten ger i inkomster för staten. Med hänsyn till de stora skador som tobaken förorsakar och därav följande samhällskostnader och till storleken på influtna medel genom tobaksskatten borde de ekonomiska satsningarna för att begränsa tobaksbruket vara betydande. Det fordras bl. a. upplysning, främst till de unga som ännu inte hunnit bli rökare. Vidare är det viktigt med upplysning inom utbildningen och då särskilt till grupper som senare skall föra informationen vidare. Även om landstingen har ett övergripande ansvar för hälsoupplysning finns behovet av centrala insatser och initiativ kvar. Dessutom är det viktigt att de organisationer som arbetar för begränsning av tobaksbruket får det stöd som motiveras av deras för hela samhället så betydelsefulla insatser. I förhållande till frågans vikt och omfattning är anslaget under hälsoupplysning i budgetpropositionen (bilaga 7, punkt E 15) litet, särskilt med hänsyn till att endast en del av anslaget avser upplysning om tobakens skadeverkningar. Det är viktigt att ett samlat åtgärdsprogram utarbetas för upplysning om tobakens skadeverkningar. Dessa frågor jämte behoven av statliga bidrag till åtgärder bör följas med skärpt uppmärksamhet av regeringen. Det ankommer på regeringen att, om riksdagsbeslut fordras, framlägga förslag som möjliggör erforderliga insatser och åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av insatser för upplysning om tobakens skadeverkningar. () () 1987/88 So493
mot · GB02So494 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So494 om HIV-testning av organ för transplantation Genom våra dagstidningar löper som en röd tråd beskrivningar på kirurgens utryckningar för att ta till vara organ från avlidna för att behövande medmänniskor skall kunna leva vidare med hjälp av dessa organ. I har hjälptransplantationer genomförts, som inte var möjligt att göra . Detta beror på att antagit en lag om förändrad definition av när en människa som hel varelse skall anses död. har vi HIV-smittade människor i och en växande insikt i att HIV kommer att öka som sjukdom. Vi har regler om att de som skall opereras på ett sjukhus bör vara HIV-testade för att personalen skall skydda sig på ett extra noggrant sätt. Finns det i hetsen runt snabba transplantationer någon möjlighet att hinna med att också HIV-testa organgivaren. Enligt vad jag vet så tar testen att analysera. Organgivaren är oftast offer för en trafikolycka och i sina bästa år, sannolikheten för att han/hon är HIV-testad före olyckan är liten och även om så skett är sannolikheten för att det finns papper på det vid olyckstillfället lika liten. Jag menar att det borde utredas om HIV-tester genomförs före transplantationer och om i så fall de görs med tillförlitliga testmetoder. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om HIV-tester vid organtransplantationer.
mot · GB02So497 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So497 av m. fl. (m) om oral galvanism hänvisade vid sin senaste behandling av ärendet under föregående i betänkande 1986/87:23 till den s. k. expertgruppens pågående arbete. har expertgruppen avlämnat sin rapport i ärendet. Trots att en rad åtgärder vidtagits, och expertgruppens arbete avlämnats, kvarstår problemet för många människor som lider av kvicksilverförgiftning. Patienterna har redovisat att de ofta möts av brist på öppenhet och förståelse vid besök hos tandläkare, eller läkare. Även kontakten med har varit besvärlig. Man påtalar att problemen är stora när det gäller kontakter och vård hos folktandvården; detta gäller även behandling av barn då föräldrarna inte vill att de behandlas med amalgam. Detta kan leda till att föräldrarna på grund av gällande bestämmelser om fri barn- och ungdomstandvård, får betala kostnaderna själva eftersom den kostnadsfria vården är begränsad till behandling hos folktandvården. Med anledning av de stora problem som fortfarande möter de människor som uppger sig lida av kvicksilverförgiftning via amalgam anser vi, att det nu är nödvändigt att regeringen skyndsamt tar ett övergripande initiativ i frågan. Detta med anledning av de problem som frågan om oral galvanism fortfarande utgör för de enskilda patienterna vid möte med hälso- och sjukvården och . En större generositet måste visas också när det gäller forskningsprojekt och där bl. a. hittillsvarande brist på medelsanvisning utgör problem. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om oral galvanism, om patientens problem bl. a. vid kontakter med hälso- och sjukvården samt om nödvändigheten av ökad forskning. () () ()
mot · GB02So499 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So499 av (c) om kontrollen av kosmetika finns ingen fungerande tillsyn över kosmetika på den svenska marknaden. Om det finns farliga produkter känner ingen till det. Detta är allvarligt ur hälso- och miljösynpunkt. Kosmetikaprodukterna är många och av varierande slag. En svensk kvinna led av långvariga hudproblem som var svåra att diagnostisera. Det visade sig att hudproblemen kom från det nagelmaterial som fanns i hennes konstgjorda naglar. Kemikalieinspektionen är tillsynsrrlyndighet för kemikalier medan är tillsynsmyndighet för kosmetika- och hygienprodukter. Från sida har utarbetats förslag till bestämmelser för kontroll av kosmetika och medel har begärts från . Trots det har ingenting hänt och har fortfarande ingen tillsyn över kosmetika på den svenska marknaden. torde vara tämligen ensamt om att inte ha en fungerande kontroll. Övriga har regler och kontroll, liksom de flesta europeiska länder och och . De äskade medlen, 1,7 milj., bör utgå till så att det viktiga kontrollarbetet kan komma igång med det snaraste. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar anslå 1,7 milj. kr. till för kontroll av kosmetika och uttalar att denna tillsynsverksamhet bör komma i gång med det snaraste.
mot · GB02So5 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So5 av och () om åtgärder mot AIDS (prop. 1987/88:79) Att häva den pågående AIDS-epidemin är en av våra viktigaste medicinsktsociala uppgifter. Den största koncentrationen av HIV-smitta finns i , och risken för spridning därifrån till övriga delar av landet är stor. Därför måste en stor del av AIDS-bekämpningen koncentreras dit. I fanns vid mitten av 84 AIDS-fall konstaterade. 45 av dessa har avlidit. Antalet HIV-positiva var 1 035. av landets AIDS-problematik finns i . För att hindra spridningen av HIV och AIDS till övriga delar av landet är det av största vikt att kraftfulla åtgärder sätts in i . Av de HIV-positiva är huvuddelen homosexuella män och injicerande missbrukare. () har satsat särskilda medel för AIDS-bekämpning. Det avser främst satsningar inom infektionssjukvård, narkomansjukvård och förebyggande åtgärder (utbildning och information). AIDS-åtgärderna utgör av sjukvårdskostnader. Denna satsning framgår av nedanstående tabell. Belopp anges i . Ökning av SLL:s satsning varav Vid en uppvaktning hos socialministern trädare för samtliga partier i att statsbidraget för AIDS-bekämpning skulle vara av kostnader, dvs. Enligt regeringens proposition 1987/88:79 om åtgärder mot AIDS föreslås statsbidrag utgå för med och för med ca . Därefter upphör statsbidraget. Den statliga satsning som föreslås är helt otillräcklig med hänsyn till den nationella betydelse som problemet har. 1. att beslutar att statsbidraget till skall vara och , 2. att avslår regeringens förslag att statsbidragen till storstadsområdena för AIDS-bekämpning skall upphöra . () ()
mot · GB02So500 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:So500 av m. fl. (m, s, fp, c) om diagnos av lungcancer Allt fler cancerformer kan botas. av de cancerdrabbade tillfrisknar efter behandling. För vissa cancerpatienter har framstegen emellertid varit få. Detta gäller bl. a. lungcancer. Dagens metoder att behandla denna form av cancer är tre: operation, strålbehandling, cellmediciner. En internationellt introducerad metod är lasern, som förhoppningsvis kommer att öppna nya möjligheter i kampen mot cancer. Väsentligt är att hitta lungcancern i ett mycket tidigt stadium, helst kunna förebygga den. Täta kontroller omfattande såväl lungröntgen som upphostningsprov efterlyses av experterna. Upphostningsprov borde enligt vår uppfattning rutinmässigt införas vid hälsokontroller, exempelvis vid statshälsan, i företagsvården, vid vårdcentralerna. Den främsta orsaken till lungcancer är rökning. av patienterna är rökare. Ett mörkertal utgörs här också av den passiva rökningens offer. Förutom i rökningen finns orsakerna till lungcancern i kemikalier, i asbest och i radon. Information om vikten av täta hälsokontroller för rökare borde ske dels genom försorg, dels genom exempelvis information därom på tobaksförpackningarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts dels om information till rökare om behovet av täta lungkontroller, dels att statshälsan, företagsvården och vårdcentralerna rutinmässigt skall informera och aktivt erbjuda rökare upphostningsprov. () () () () () () 1 * 1987/88.
mot · GB02So503 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:So503 av m. fl. om åtgärder för att minska tobakskonsumtionen Tobaksmissbruket är vid sidan av alkohol en viktig orsak till ohälsa och sjukdom. Det finns starka samband mellan å ena sidan tobaksbruk och å andra sidan framför allt hjärt-, kärl- och tumörsjukdomar. Det är därför angeläget att minska tobaksbruket ytterligare. Den totala tobakskonsumtionen har minskat under en följd av år i . Detta har skett framför allt till följd av att cigarrettrökningen gått ned bland ungdomar. Tyvärr finns det tecken som tyder på att denna positiva trend håller på att brytas. Rökandet har ökat något bland unga kvinnor. Försäljningen av snus har också ökat under en följd av år. Dessa signaler om en växande tobakskonsumtion måste tas på allvar. Därför krävs det att insatserna för att få ned konsumtionen återigen intensifieras. Målet bör vara att halvera tobakskonsumtionen . Detta mål bör nås framför allt genom en aktiv prispolitik och en ökad information. Under de år när kampanjen mot rökning bedrevs som intensivast minskade också konsumtionen. Kampanjerna visade att det verkligen gick att förändra människors rökvanor med hjälp av information. Tyvärr har det också visat sig att konsumtionen återigen ökat i vissa grupper när informationsinsatserna mattats av. a. har snusningen ökat . Dessa erfarenheter visar att samhällets insatser mot tobakskonsumtionen måste öka igen. Det är också viktigt att kampanjer o. d. förnyas för att ständigt vara aktuella. Den största delen av minskningen av antalet rökare gäller den del av befolkningen, företrädesvis ungdomar, som aldrig börjar röka. Detta är givetvis positivt, men det är också viktigt att informationsinsatserna även stimulerar människor som redan är rökare att sluta. En aktiv prissättning på tobak är också ett viktigt led i att få ned konsumtionen. Ett högt pris på tobak är i sig ett skäl till att inte börja röka eller till att sluta röka. Tobakspriset bör därför höjas minst i takt med övriga priser. höjdes skatten på tobak. hade skatten inte höjts . Skattehöjningen innebar en höjning av priset med . anser att priset på tobak bör öka med . För att erhålla en prisökning på alla tobaksvaror krävs att skatten på t. ex. cigarretter i prisgrupp 1 höjs med per styck. Enligt gav förra årets höjning av tobaksskatten ingen nämnvärd höjning av statens intäkter. Motivet för en höjning är inte heller att öka statens intäkter utan att få ned konsumtionen av tobak. Vi räknar inte med att höjningen av skatten skall ge några större intäkter heller. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om intensifierade informationsinsatser för att minska bruket av tobak, [att hos regeringen begär förslag till en skattehöjning på tobak som motsvarar en höjning av priset .'] Per () () () () 1987/88 So503 1 1987/88:Sk575 *sV 7:.. -i .1:' . - ii'7 »: V-&M* --v \ Ä:,;;s ' ':-i -' j-
mot · GB02So505 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:So505 av och () om forskning om barns hälsa Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo875 hemställs att begär att regeringen initierar forskningsprojekt angående barns hälsa enligt vad som anförts i motionen.
mot · GB02So507 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:So507 av () om sjukhus Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A493 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om .