mot · GB02Ub594 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub594 av m. fl. om forskarutbildning som behörighetsvillkor för vissa tjänster Uppställandet av doktorsexamen som behörighetsvillkor för vissa tjänster samt forskarutbildningens meritvärde för andra slag av tjänster har stor betydelse för rekryteringen av unga forskare. Forskarutbildningen styrs av möjligheterna till sysselsättning efter fullgjord utbildning. Det finns ett starkt samband mellan utvecklingen av antalet disputationsprov/avlagda doktorsexamina och antalet tjänster på den specialarbetsmarknad utanför universitet och högskolor, för vilka det uppställs krav på doktorsexamen. Detta har bl. a. visats i studier av professor , i . Det var främst som man upphävde tidigare krav på vetenskaplig kompetens hos innehavare av högre tjänster vid kungl, , universitetsbiblioteken, , landsarkiven, krigsarkivet, dialekt- och ortnamnsarkiven, och statens historiska muséer, m. fl. Insikten om de negativa effekterna av att ta bort behörighetskrav som dessa har ökat. Allt fler människor har förståelse för att det är bättre att ha behörighetsvillkor och på särskilda skäl ge dispens från dem än att inte ha några behörighetsvillkor alls. Regeringen bör som ett första steg till förändring av den nuvarande situationen uppdra åt berörda myndigheter inom verksamhetsområde att göra en inventering av för vilka tjänster doktorsexamen bör vara ett behörighetsvillkor. Myndigheterna bör sedan i sina förslag till regleringsbrev ange de tjänster för vilka detta behörighetskrav bör ställas upp. Fullgjord forskarutbildning, dvs. doktorsexamen, är behörighetsvillkor för bl. a. flertalet tjänster som högskolelärare och tjänst som lektor i gymnasiet i humanistiska, samhällsvetenskapliga och matematisk-naturvetenskapliga ämnen. Av universitets- och högskoleämbetets anslagsframställning framgår att verket avser föreslå anordnande fr. o. m. /90 av särskilt tillrättalagd och anpassad utbildning för lektorsbehöriga för tjänst såväl i gymnasiet som i högskolan. Det måste från högskolans utgångspunkt framhållas att tillgång på karriärtjänster inom skolväsendet i hög grad kan stimulera forskningen inom högskolan, som den verkar befruktande på kunskapsutvecklingen inom gymnasieskolan. Av olika skäl är emellertid ett stort antal av lektorstjänsterna i gymnasieskolan vakanta. Frågan om gymnasieskolan som en utvidgad arbetsmarknad för forskarutbildade lärare bör uppmärksammas och övergången på olika sätt stimuleras och underlättas. För att skapa ett ökat intresse för gymnasieskolans lektorstjänster behövs en attitydförändring. Högskolan bör mera ses som en utbildningsanstalt än som en arbetsmarknad för nyexaminerade doktorer. Vidare behövs vissa åtgärder för att stimulera och underlätta övergången till gymnasieskolan. Det finns ett antal forskningsassistenter med doktorsexamen, som saknar den enligt dagens skolförordning nödvändiga eller önskvärda ämnesteoretiska utbildningen. I många fall krävs en komplettering med ett andra ämne eftersom flertalet gymnasielektorat omfattar två skolämnen. Det är angeläget att praktiska möjligheter till sådan komplettering skapas och att intagningsbestämmelser till sådana utbildningar inte lägger hinder i vägen. En annan angelägen åtgärd är att i ökad utsträckning i de stora undervisningsämnena i gymnasieskolan ledigkungöra lektorstjänster som ettämnestjänster. bör få i uppdrag att utreda i vilka ämnen eller ämnesgrupper lektorstjänster bör kunna ledigkungöras för att man skall kunna ta till vara den kompetens som de examinerade doktorerna utgör. För att övergången till gymnasieskolan skall bli av önskvärd omfattning kan det finnas skäl att också diskutera frågan om ett extra lönetillskott för den lektor som tidigare innehaft viss högskolelektorstjänst/docenttjänst. Det kan erinras om att gymnasielektor som före en viss tidpunkt disputerat för den äldre doktorsgraden har en något högre lön än övriga lektorer. En ekonomisk uppmuntran av sådant slag skulle inte innebära något principiellt nytt inom det svenska skolväsendet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett uppdrag till berörda myndigheter inom område i vad gäller uppställande av doktorsexamen som behörighetsvillkor för vissa tjänster, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett uppdrag till i vad gäller ämnen för lektorstjänst, 3. att som sin mening ger regeirngen till känna vad i motionen anförts om ett uppdrag till . 1987/88 Ub594 () () ()