mot · GB02Sf25 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sf25 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:116 om studiemedel Mot. 1987/88 Sf 25 - 27 Det är bra att regeringen nu presenterar ett förslag till studiemedelsreform som innebär reella förbättringar av de studerandes ekonomi. Vi konstaterar vidare med tillfredsställelse att propositionen i väsentliga avseenden överensstämmer med reservation i studiemedelskommittén och i motsvarande mån avviker från den socialdemokratiska kommittémajoriteten. Regeringen har sålunda valt att i stället för att utveckla bostadsbidragen till de studerande höja totalbelopp och bidragsdel. Detta innebär också att vi i huvudsak tillstyrker regeringsförslaget. utgångspunkter för en studiemedelsreform Utbildning syftar till att stärka den enskildes kompetens i yrkeslivet och som medborgare. För framtida välstånd och tillväxt är det en förutsättning att ha välutbildad arbetskraft. Det är därför av största vikt att samhället på skilda sätt främjar utbildning. Detta kan ske genom att tillhandahålla gratis undervisning, att ge sådana resurser till utbildningen att denna håller en hög kvalitet samt att genom ett studiefinansieringssystem ge alla som har förutsättningar att studera möjlighet till detta oberoende av deras egna ekonomiska förutsättningar. I har emellertid utvecklingen för flera yrkeskategorier blivit sådan att det är tveksamt om det, trots fri undervisning och studiemedel, är lönsamt i ekonomisk mening att bedriva högre studier. Lönenivån, löneutvecklingen och marginalskatt är nämligen sådana att den ekonomiska uppoffring de studerande gör , i form av utebliven alternativ lön och studieskuld, i ett livslöneperspektiv inte blir lönsam. För vissa för samhället särskilt angelägna yrkeskategorier, militär och polis samt vidareutbildning av viss vårdpersonal, har samhället tagit konsekvenserna av detta och ger lön till de studerande . Givetvis är utbildning berikande i annan mening än strikt ekonomisk. Men ofrånkomligen vägs de ekonomiska aspekterna in när en person fattar beslut i dessa frågor. Det är på sitt sätt märkligt att det i ett högt utvecklat land som vårt inte skall vara möjligt för den enskilde att förutsätta att kostnaderna studier fullt ut skall kunna återbetalas med framtida inkomster. 1 1987/88.3 sami. Detta understryker bl. a. det väsentliga i att skattesystemet reformeras Mot. framför allt genom att marginalskatterna sänks. Till dess så sker är det inte Sf25 möjligt för något studiemedelssystem, som är statsfinansiellt rimligt, att självständigt åstadkomma några mycket stora förbättringar av de ekonomiska villkoren för framtida inkomsttagare med studieskulder. I studiemedelskommittén reserverade sig företrädarna för och moderata samlingspartiet för att totalbeloppet skulle höjas från nuvarande av basbeloppet til! och att bidragsdelen skulle höjas till 50 %av basbeloppet. I propositionen har regeringen anslutit sig till detta förslag. Det totalbelopp som därmed kommer att utgå, . med nuvarande basbelopp, torde vara tillräckligt för att de studerande skall kunna bedriva heltidsstudier utan att behöva arbeta vid sidan om. Om emellertid kostnadsutvecklingen för de studerande skulle bli sådan att de ånyo, i likhet med vad som hänt sedan det nuvarande studiemedelssystemet trädde i kraft , kommer att släpa efter i förhållande till befolkningens köpkraft i övrigt finns det enligt vår uppfattning skäl att överväga en höjning av totalbeloppet. Om det därtill skulle visa sig att oron för att sätta sig i skuld, också efter den nu föreslagna höjningen av bidragsdelen, avskräcker sökande till vissa delar av den högre utbildningen bör detta leda till att frågan om bidragsdelens storlek prövas på nytt. Bostadsbidrag som del av studiefinansieringen Regeringen har i en särskild proposition (prop. 1987/88:131) föreslagit vissa förändringar i bostadsbidraget till ensamstående under för att anpassa dessa regler till studiemedelssystemet. Det kan enligt vår uppfattning riktas flera invändningar mot att på detta sätt göra en koppling mellan studiemedelssystemet och bostadsbidragen. - Stödet till de studerande blir ännu mer selektivt än . Stödet till de studerande kommer att differentieras efter hur de bor. - Bostadsbidraget till ensamstående är ett led i bostadspolitiken. Lika självklart som att regeringen nu föreslår ett system som inte tar hänsyn till familjesituationen borde vara att inte ta sådan hänsyn till boendet. - För att få enhetliga regler över hela landet föreslår regeringen att skall lagstifta om skyldighet för kommunerna att utge bostadsbidragen. Detta ingrepp i den kommunala självstyrelsen anser vi inte motiverat. - Hyresnivån på berörda bostäder kan förväntas stiga då de boende inte behöver stå för hela kostnadsökningen själva. kan det förväntas att de studerande kommer att söka sig till dyrare bostäder eftersom de får små merkostnader för detta. Den totala samhällskostnaden för bostadsbidragen kan därmed förväntas stiga utan att detta kommer studiefinansieringen i egentlig mening till del. Vi vidhåller därför vårt i annat sammanhang framförda yrkande att bostadsbidrag inte skall utgå till ensamstående. Fribeloppet för egen inkomst Mot. I studiemedelskommittén reserverade sig för att helt ta bort prövningen mot egen inkomst. Motiven för detta var huvudsakligen två; genom att ta bort den individuella prövning som reglerna om fribeloppet leder till understryker man att studiemedelssystemet är ett generellt verkande system och därmed undviker man också den omfattande byråkrati och kontroll som reglerna leder till. 1 propositionen har en reform som innebär att inkomstprövningen helt avskaffas kostnadsberäknats till ca 450 milj. kr. Detta överstiger vida de uppskattningar som gjordes i kommittén och vi anser att de nu redovisade kostnaderna är alltför höga för att motivera de fördelar som ett borttagande av prövningen skulle leda till. Regeringens förslag innebär att reduktionen av studiemedlen börjar vid en inkomst på 34 000, i praktiken 37 000 med hänsyn till schablonavdraget vid inkomstbeskattningen. Fribeloppet föreslås som beräknat på sådan inkomst som belöper sig till sommarmånaderna trots att studiemedel bara beviljas , höst- och vårtermin. Enligt vår uppfattning vore ett alternativ till att ta bort inkomstprövningen att endast låta den omfatta de inkomster de studerande uppburit de lyft studiemedel men låta inkomsterna , juni, , vara undantagna prövning. Något färdigt förslag till hur ett sådant särskiljande av ferieinkomsten skulle kunna göras från annan inkomst finns inte. Det finns emellertid skäl att studera frågan för att se hur en sådan ordning skulle kunna utformas och vilka kostnader det skulle innebära för statsverket i form av ett ökat antal oreducerade studiemedel. bör därför hos regeringen begära att CSN får ett sådant uppdrag. ställde sig bakom studiemedelskommitténs förslag att eventuell återstående skuld inte skulle avskrivas då låntagaren uppnått 65-årsåldern. förordade vi emellertid ett annat inkomstbegrepp, taxerad inkomst, än den socialdemokratiska kommittémajoriteten vars förslag i huvudsak motsvarade begreppet sammanräknad inkomst". Genom att välja taxerad inkomst och fortsatt återbetalning kunde man i systemet enligt vår mening ta hänsyn till låntagarens betalningsförmåga också efter avdrag för räntor och t. ex. pensionsförsäkringar men utan att för den skull subventionera låntagaren. Regeringen har valt att i stället föreslå att kvarstående skulder avskrivs då låntagaren fyllt . Vi accepterar detta förslag och som en följd av vårt tidigare resonemang då också valet av inkomstbegreppet sammanräknad inkomst. Det finns enligt vår uppfattning emellertid en risk för att den valda konstruktionen kommer att visa sig mycket betungande framför allt för låntagare som förutom studieskulden har lån för att finansiera sitt boende. Som bostadssituationen är på många håll i landet är det ofta svårt att få 1* 1987/88. AV 5/25-27 bostad på annat sätt än att köpa bostadsrätt eller småhus. Det finns därför Mot. anledning att noga följa verkningarna av återbetalningsreglerna för att kunna Sf25 förändra dessa om det visar sig att de blir alltför betungande för låntagarna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I propositionen föreslås att studiemedelssystemet skall läggas utanför statsbudgeten och att det i fortsättningen skall vara som lånar upp de pengar som CSN skall bevilja de studerande. Enligt vår uppfattning bör prövas en ordning där bankväsendet helt eller delvis övertar såväl finansiering som administration av studiemedlen. Detta skulle vara till fördel för de studerande som därigenom bl. a. får tillgång till sådan ekonomisk rådgivning och specialkunskaper som CSN inte har och heller inte bör skaffa resurser för att ge. Under studiemedelskommitténs arbete förklarade företrädare för och sig intresserade att mer konkret lämna förslag till hur en utökad medverkan från deras sida i studiemedelssystemet skulle kunna utformas. Enligt vår uppfattning bör regeringen inbjuda bankerna till konkreta diskussioner för att få veta hur dessa skall kunna medverka i större omfattning än vad som är möjligt. En förutsättning för en sådan medverkan skall givetvis vara att staten även i fortsättningen lämnar lånegaranti. börge regeringen ett sådant uppdrag. I propositionen föreslås att det skall bli lättare att erhålla studiemedel för studier utomlands. Detta är utmärkt och överensstämmer med krav. Vi vill i detta sammanhang också lyfta fram det krav som CSN framfört i sina anslagsäskanden nämligen att även möjligheterna att få studiebidrag för gymnasiala studier utomlands bör öka. För kommande budgetår har CSN beräknat detta till 15 milj. kr. Vi anser att det är angeläget att underlätta för också gymnasister att bedriva studier i andra länder. bör därför anslå ytterligare 15 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen begär att CSN får i uppdrag att utreda ett system där ferieinkomsterna inte skall inräknas i den inkomst som är föremål för inkomstprövning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppföljning av återbetalningsreglerna. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts om en ökad medverkan från bankerna i finansiering Sf25 och administration av studiemedelssystemet. () () () () ()