ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Kr279 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr279 av m. fl. (m, s, fp, c) om klassning av som basmusem för det svenska glaset och dess historia I motion 1986/87:Kr282 (m, s, fp, c) hemställdes att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att klassa som basmuseum för det svenska glaset och dess historia. Bakgrunden till motionen är i korthet följande: är inrymt i , och insamlingen av glas påbörjades . Intresset inriktades redan från början på glas från hela landet, alltså inte bara på glas från det s. k. glasriket, som helt var beläget i . invigdes det nuvarande glasmuseet. Glasbruken och bidrog med såväl inredning som föremål till den nya museidelen. har samlingarna vuxit, och museet disponerar ca 25 000 föremål, verktyg och maskiner, specialbibliotek, priskuranter och kataloger, bildarkiv, akt- och klipparkiv samt en rad specialarkiv. Glassamlingen anses av många vara den största och mest representativa museiglassamlingen i världen. Genom uppförande av en ny glasmuseibyggnad i anslutning tili till en beräknad kostnad av 20 milj. kr. kan en svenska glaset och dess historia tillskapas. Genom en utbyggnad av museet kan tillvarata och visa upp en unik samling föremål ur det svenska glasets historia. Ett museum av denna karaktär stimulerar också svenska folkets intresse för svenskt glas. Vidare skulle turistnäringen gynnas, vilket i sin tur får betydelse för hela den sydöstra regionen. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att klassa som basmuseum för det svenska glaset och dess historia. () () 1 * 1987/88.
mot · GB02Kr281 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr281 om ökat anslag till i En mycket intensiv och framgångsrik verksamhet bedrivs av i . Forskningen om emigrationen i såväl som stimulerar kontakten mellan ättlingar på båda sidor om . Ett allt större antal amerikanska turister kommer till , och många av dem besöker i . Med benäget bistånd av Turistråd satsar nu på att få ännu fler amerikanska turister, däribland många svenskättlingar, att besöka . 1 de olika turistprogram som planeras kommer att få ökat utrymme, vilket ökar belastningen på den hårt ansträngda personalen. i är i högsta grad att betrakta som en riksinstitution med en kunnig personal som har kontaktnät över hela och ett gott samarbete med institutioner och med material av värde för emigrationsforskning i vårt eget land. Landsting och kommuner har lämnat ett väsentligt ökat ekonomiskt stöd till . Detta stöd används till hyror och lön för anställda med lönebidrag. Den ökade verksamheten hos har medfört att behovet av en heltidsanställd föreståndare nu är mycket stort. Med tanke på den omfattande verksamhet som bedrivs vid i är det skäligt med ett statligt stöd i enlighet med anslagsäskande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anslå till i för /89.
mot · GB02Kr284 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr284 om decentraliserad fornminnesinventering i Med anledning av regionalpolitiska överväganden har lantmäteriet i samarbete med regionala och kommunala myndigheter tagit fram en utredning med förslag till uppbyggnad av en produktionsenhet för kartprodukter i . I årets budgetproposition får lantmäteriet 7,5 milj. kr. för att dra i gång produktion av ekonomiska kartan i . Sammanlagt vill regeringen satsa 20 milj. kr. på den nya produktionsenheten, vilken kommer att producera kartblad över . Mot bakgrund av långvariga samarbete med kartproduktionen för framställning av kulturhistorisk landskapsinformation har ämbetet utarbetat en PM om fortsatt samarbete under de i lantmäteriverkets utredning berörda förhållandena. Denna innehåller förslag till deltagande i sagda kartproduktion . I remissvar på rapport från statens lantmäteriverk angående utvärdering av regional produktion av ekonomiska kartan m. m. har förklarat sig berett att också i fortsättningen delta i samt bygga ut och fördjupa samarbetet med kartproduktionen för kunskapsuppbyggnad om fasta fornlämningar och andra kulturminne. Vid en fullt utbyggd arbetsvolym om ca 100 kartblad erfordras minimalt en avdelningsdirektör som chef för regionkontoret, tre antikvarier som fältarbetsledare och för övrigt ovannämnda funktioner samt en ingenjör, således sammanlagt fem helårsanställda. Till detta erfordras säsongsanställning av assistenter motsvarande ca . Vid en full utbyggnad av ett regionkontor i har driftskostnaden beräknats till ca 3,5 milj. kr. , uttryckt kostnadsläge. beslöts att förskjuta starten för uppbyggnaden av i till samt att reducera stödet till investeringar och uppbyggnadskostnaden från begärda 28,3 milj. kr. till 20 milj. kr. 1 förslaget, som medför behov av att revidera utredningsrapportens förslag till uppbyggnadsprogram, tas inte ställning till hur inventeringen av fasta fornlämningar i anslutning till nyproduktion av ekonomiska kartan bör organiseras. Förslaget inrymmer inte heller några kostnader för en eventuell etablering av denna verksamhet i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etablering av ett regionkontor för decentraliserad fornminnesinventering i . 1987/88 Kr284
mot · GB02Kr285 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr285 om AB Phytagoras industrimuseum i I ligger AB Phytagoras, en fram till i stort sedan 1920talet oförändrad verkstadsmiljö. Företaget startade och kom att i huvudsak tillverka tändkulemotorer för jordbruket och Fisket. Verksamheten pågick in , men fabriken ser ut exakt som den gjorde 1920. Det är en fabrik, fullt utrustad med den tidens maskiner och verktyg. Den torde i detta avseende vara unik i landet som ett exempel på den tidens verkstadsindustri. Många sakkunniga har framhållit betydelsen av att denna industrimiljö bevaras åt kommande generationer. Detta gäller bl. a. , , Styrelsen för teknisk utveckling, , och . Kulturminister framhöll i en riksdagsdebatt att fabriken har ett speciellt intresse och är väl värd att bevara på platsen. föreligger ett avtal mellan kommunen och den nuvarande ägaren, som ger muséeintressena rätt att förvärva fabriken före till det pris som den nuvarande ägaren förvärvat den till. Uttalande från kommun och företrädare för tyder på att ett säkerställande skulle kunna ske genom en trepartsöverenskommelse mellan kommun, landsting och stat. Utredningar visar att utöver fastighetens ca 2,8 milj. kr. erfordras vidare åtgärder för upprustning och iordningställande av muséet, kostnadsberäknat till ca 8 milj. kr. För dessa ändamål finns det bidragsgivare för ca 1,7 milj. kr. Återstoden bör kunna skaffas fram av den institution, stiftelse eller bolag, som förutsättes bli huvudman för industrimuséet och som också har möjlighet att mobilisera ideella arbetsinsatser. En intressant utvecklingslinje har aktualiserats av SIDA och , nämligen att muséet skulle kunna användas för att hjälpa med lämpliga kraftmaskiner, då tändkulemotorer kan drivas med praktiskt taget vilket bränsle som helst. är risken påtaglig för att muséet inte kommer till stånd därför att tillräckliga resurser och utvecklingskraft inte ställes till förfogande för det nödvändiga fastighetsförvävet. Med hänsyn till den unika verkstadsmiljöns kulturhistoriska värde är det ett riksintresse att detta kan bevaras. Staten bör därför gå in och tillsammans med kommun och landsting garantera förvär vet och den fortsatta verksamheten genom lämplig huvudman. Det är en viktig uppgift att vi till kommande generationer förmedlar budskapet hur deras samhälle en gång vuxit fram och hur arbetarnas miljö och arbetsförhållanden en gång var. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att bevara och för framtiden säkra AB Phytagoras i som industrimuseum. orsson (s) 1987/88 Kr285
mot · GB02Kr286 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr286 om statens stöd till fonogramproduktionen Fonogram är av stor betydelse för spridning av konsertmusik till olika lyssnargrupper. Alldeles särskilt gäller det naturligtvis människor som av geografiska eller andra skäl har små möjligheter att uppleva levande musik. har en mycket glädjande ökning av antalet utgivna fonogram ägt rum. Detta beror främst på att marknaden berikats med ett antal ambitiösa enmansbolag som närmast på ideell basis producerar ett stort antal inspelningar. Exempel på sådana framgångsrika företag är BIS, Bluebell of , Opus 3, Proprius och . Härigenom har en ny väg mellan artister och lyssnare öppnats en väg som var förbehållen ett fåtal svenska artister. En svensk antologiserie, , har initierats av Musikaliska Akademin. Denna utgivning pågår och beräknas omfatta inalles 200 fonogram. Utgivningar av symfonisk musik var tidigare nästan helt förbehållna Svenska rikskonserters märke Caprice. Detta berodde främst på att inspelningar med de stora svenska orkestrarna var så kostsamma att betydande subventioner krävdes. har förhållandena i ett väsentligt avseende förändrats har accepterat royalty-ersättning för dylika projekt. 1 och med detta öppnas vägen även för de mindre bolagen att producera fonogram med orkestermusik. Digitalteknik utnyttjas i allt större utsträckning i kombination med direktmatriserad pressning. Det nya fonogrammet kompaktskivan (Compact-Disc) tar allt större marknadsandelar. Detta genombrott är särskilt påtagligt i , där enskilt ägda svenska bolag noterar betydande framgångar. Statsmakterna borde notera i den mån man inte redan gjort det att flera svenska privatägda företag säljer med framgång även till och övriga världen. Det finns företag som producerar fonogram utan ett öre i statssubvention och dessutom till högre kvalitet än vad det statliga Caprice någonsin har kunnat prestera. För övrigt kan man inte se några vettiga skäl till varför statens eget med skattemedel subventionerade skivbolag sysslar med inspelningar av utländska verk, som också finns i åtskilliga andra och bättre inspelningar. Motivet för att ge Caprice en i förhållande till övriga bolag gynnad ställning i subventionshänseende har bortfallit. Tiden har länge varit mogen att pröva om inte det samhällsstöd som kommer Caprice till del skulle kunna resultera i ännu fler högklassiga fonogram, om Caprice på likvärdiga villkor fick konkurrera om bidragen med övriga företag på marknaden. Det är troligt att detta kan ske först sedan Caprice brutits ut ur Svenska rikskonserter och gjorts till ett självständigt statligt fonogrambolag. Offentliga medel skall endast användas för att fylla luckor i tillgängliga inspelningar. En nordisk samordning skulle ge en bredare bas härför och möjliggöra produktion som ej skulle kunna genomföras i ett enskilt land. Krav av denna innebörd växer sig dessutom allt starkare mot bakgrund av den kärva samhällsekonomin. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrad inriktning av statens stöd till fonogramproduktion i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88 Kr286
mot · GB02Kr287 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr287 av och (s, c) om I budgetpropositionen 1988/89 föreslås en angelägen satsning för utökade visningsmöjligheter av film för barn och ungdom. Regeringen anser det angeläget att barn och ungdomar får tillfälle att se fler filmer av god kvalité på biograf och att deras kunskaper om rörliga bilder fördjupas. Regeringen föreslår att 6,3 milj. kr. anslås för ändamålet. Det är angeläget att denna värdefulla satsning får en spridning till så många kommuner som möjligt. bör därför särskilt understryka som sin mening att de anslagna medlen disponeras i nära samarbete med berörda intressenter i kommunen, föreningslivet, ortens biografer, kulturförvaltningar, skolan, förskolan etc. Föreningslivet och kommunernas erfarenheter av kvalitetsfilmvisning och medieundervisning för barn och ungdom bör, som anges i propositionen, särskilt tas tillvara. Dessa erfarenheter finns samlade inom inom . Nämnden har stor erfarenhet av att ge bidrag till kvalitetsfilmvisningar etc enligt propositionens intentioner. bör därför besluta att får vara mottagare av stödet och få ansvaret för samordning och pedagogisk planering, subventionera kostnader för material, filmhyra och distribution samt bidra till lokala kostnader i samband med Filmvisning. För visning av film bör olika modeller prövas. Genom att låta denna nämnd disponera pengarna, behöver inte bygga upp någon parallell visningsverksamhet för ändamålet. Härigenom kan en större andel av medlen användas för den lokala verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att de 6 milj. kr. som uppförts under anslaget till filmkulturella insatser för barn och ungdom, i stället förs till bidraget för främjande av spridning och visning av värdefull film och härigenom disponeras av .
mot · GB02Kr288 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr288 om stöd till tidskrifter för ideella organisationer Mångfald är en viktig målformulering i samhällets massmediapolitik. Att mångfalden i opinionen speglas är av stor betydelse för en levande demokrati. För de ideella organisationerna är det egna tidningsorganet i sig något av ett livsvillkor. kan mobilisera och engagera och bidrar på så sätt till ett aktivt deltagande till glädje för hela samhället. beslöt att stödet till organisationstidskrifter skulle avvecklas. Föredragande statsrådet anförde att stödet till organisationstidskrifter förlorat så mycket i praktisk och ekonomisk betydelse att det kunde ifrågasättas om det skulle behållas. För många organisationer saknade tidskriftsstödet ekonomisk betydelse. , Vi Bilägare eller IC torde ha varit beroende av statsbidrag. Detsamma kan antas ha gällt flertalet fackförbundstidningar eller tidskrifter utgivna av arbetsgivarorganisationer. En översyn av stödet till organisationstidskrifter var således befogad. När det gäller organisationstidskrifter är de utgivande organisationerna av mycket skiftande storlek och styrka. Det är inte rimligt att jämföra kooperationen, Arbetsgivarföreningen SAF, eller starka fackliga organisationer med t. ex. frikyrkorna eller . För de ideella organisationer var tidskriftsstödet en betydande post i budgeten. För och , liksom för övriga ideella organisationer, kom regeringens förslag som en fullständig chock. För t. ex. utgjorde tidskriftsstödet och var dubbelt så stort som nettointäkterna från annonser. Det hävdades att en del tidskrifter skulle ha rätt till stöd som kulturtidskrifter. Verkligheten har dock visat att hanteringen på det området byggt på godtycke. Någon tidskrift utgiven av ett politiskt ungdomsförbund har fått sådant stöd, medan andra inte fått. Det är viktigt att stöd på det här området inte ger upphov till förmodanden att det förekommer skönsbedömningar och politiserade beslut. Reglerna för sådant stöd bör vara generellt utformade. Det är därför av vikt att ett tidskriftsstöd för ideella organisationer införs. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att införa stöd till tidskrifter för ideella organisationer, 2. att beslutar anslå 20 milj. kr. i förslagsanslag till stöd för ideella organisationers tidskrifter. ' 1987/88 Kr288
mot · GB02Kr289 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr289 av och (m) om punktskrift I finns 10 000 personer sorn på grund av synskador (blindhet) ej kan läsa tryckt eller skriven text. Av dessa kan endast 1 500 läsa punktskrift. är för dessa människor deras enda möjliga skriftspråk. Insatser behövs för att förstärka punktskriftens ställning och undervisningen däri. Likaväl som teckenspråk erkänts som de hörselskadades förstaspråk borde punktskrift erkännas som de synskadades förstaskrivspråk. Tillgången till samhällsinformation på punktskrift måste kontinuerligt öka. Enligt uppgift är det i stället så att punktskriftens ställning som tryckt information ifrågasätts, bl. a. av . utgivning av broschyren Dags att deklarera ges inte längre ut i punktskrift. Den nya psalmboken har producerats i punktskrift inom befintliga ramar, vilket självklart har negativ påverkan på utgivningen av övrig litteratur. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att punktskrift måste erhålla officiellt erkännande, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att samhällsinformation i punktskrift skall öka, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att Talboks- och (TPB) bör erhålla tillskottsmedel för utgivande av den nya psalmboken. () (m)
mot · GB02Kr290 · 1988-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Kr290 av och () om talboks- och 1987/88 Kr290297 är det enda språk som blinda personer både kan läsa och skriva. Personer som är både blinda och döva kan över huvud taget inte läsa på annat sätt. Trots att det finns uppåt 10 000 personer i som i princip inte alls kan läsa tryckt eller skriven text, är det endast ca 1 500 av dessa som kan läsa punktskrift. En stor grupp synskadade kan i och för sig läsa men har inte något tillgängligt skriftspråk. Det är viktigt att själv kunna tolka den text man läser och slippa vara beroende av informationsförmedlare. En förutsättning för att kunna stava och skriva är att kunna ta del av ett skriftspråk. Utbudet av punktskrift är begränsat. På talboks- och TPB finns ett bestånd av ca 7 000 boktitlar i punktskrift för utlåning. Endast ett 15-tal tidskrifter ges ut i punktskrift, många av dessa med gles utgivning. Mycket liten samhällsinformation ges ut i punktskrift. Organisationer och föreningar har inte möjlighet att informera sina synskadade medlemmar på medium de behärskar. Synskadade kan inte få önskad text överförd från vanligt tryck till punktskrift utan att det medför stora kostnader för den enskilde. förekommer inte naturligt i de blindas omgivning. Problemet har blivit än mer påtagligt för blinda barn som under , i allt större utsträckning går i på sin hemort. Andra läromedel än själva skolböckerna finns ofta inte alls. Skolbiblioteken har inte punktskriftsböcker och vill de blinda eleverna låna böcker måste de vända sig till TPB. Litteraturutbudet på barn- och ungdomsböcker är också begränsat. En mängd åtgärder krävs för att stärka punktskriftens ställning och öka användningen. En angelägen uppgift är därtill att öka takten när det gäller produktionen av psalmboken i punktskrift. 1 framtiden torde det vara möjligt att med hjälp av dataskrivare i ökad utsträckning ta fram punktskrift från informationskällor som finns lagrade i datasystem. Vid i pågår arbete med att ta fram lämplig utrustning. Det är angeläget att TPB har resurser att följa utvecklingen. För att öka insatserna på en rad väsentliga områden enligt TPB:s anslagsframställning bör anslaget under G18 Talboks- och : Produktionskostnader räknas upp med 1 milj. kr. 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs att till G18 Talboks- och : Produktionskostnader anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag på . () () 1987/88 Kr290
mot · GB02Kr291 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr291 av och () om dokumentation av människors vardag Vi har i landet en omfattande folkrörelseverksamhet. Den omfattar såväl de fackliga organisationerna som de föreningar som tillvaratar våra fritidsintressen samt t. ex. pensionärsorganisationer och hembygdsföreningar. De flesta människor är aktiva inom någon förening. De samlar på sig många intressanta erfarenheter och upplevelser. Men sällan dokumenteras dessa människors vardagliga verksamhet, något som skulle vara av stort intresse för framtiden. Ett förslag är att mediaverkstäder upprättas genom vissa museers och arkivs försorg, där man med skrift, ljud och bild kan dokumentera det svenska folket. finns flera möjligheter för dokumentation, och avancerad utrustning finns att tillgå. Dokumentationen kan ske genom museer och arkiv av medborgarna med hjälp av institutionernas anställda. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dokumentation av det svenska folket genom inrättande av mediaverkstäder.
mot · GB02Kr292 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr292 av m. fl. (s) om granskningsavgift för videogram I en separat motion angående obligatorisk förhandsgranskning av videogram redovisas utförligt skälen till varför en sådan granskning bör införas omgående. Enligt våldsskildringsutredningen (Ds U 1987:8) skulle kostnaderna röra sig om 1,5 miljon . Videogrambranschen omsätter enligt egna beräkningar omkring en miljard! Granskningskostnaden blir alltså i relativa tal mycket blygsam: 1,5promille. Enligt vår uppfattning bör branschen själv finansiera kostnaden för granskningen. Som redovisas i ovannämnda motion kan det dock vara rimligt att undanta vissa kategorier från granskning, varför den beräknade kostnaden torde bli lägre. Även om underlaget för uttagande av en granskningsavgift sjunker, torde en videogramavgift på ett par promille vara fullt tillräcklig för att finansiera en obligatorisk förhandsgranskning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett införande av granskningsavgift i syfte att finansiera en obligatorisk förhandsgranskning av videogram. () ()
mot · GB02Kr293 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr293 av m. fl. (s, c) om spärrtid för videovisning av biograffilm I budgetpropositionen 1988 uttrycker kulturministern oro för hittillsvarande och befarad nedläggning av biograferna på de små orterna. Dessa småbiografer utsätts för hård konkurrens av videouthyrare på orten. Konkurrensen består i att videohandlaren oftast har filmen till uthyrning redan innan biografen haft möjlighet att visa filmen. fanns det 1 114 biografer i landet. Av dem ligger 380 i större orter (städer) och svarar för av intäkterna. De övriga 734 finns på små orter, ofta i ett ordenshus, en bygdegård eller Folkets hus. Knappt 300 av de 700 små biograferna har haft möjlighet att visa filmen före videofrisläppet på orten, vilket oftast sker 6 månader efter det att filmen haft Sverigepremiär. En i fortsättningen helt okontrollerad hyrvideodistribution kommer att slå ut dessa små biografer; småorternas möjligheter att visa film på biografen försvinner. uttalande om värdet och angelägenheten av att rädda mindre orters biografer måste därför följas upp med konkreta åtgärder. Småbiografernas möjligheter att överleva är beroende av tillgången på ny och aktuell film, i synnerhet svensk film. filmpolitiska mål måste vara att ge även människor som bor på små orter runt om i landet möjlighet att se film på bio. I första hand bör olika stödformer koncentreras till de orter där biografen inte kan fungera på videomarknadens villkor. Regeringen bör därför i kommande filmavtal mellan staten och filmbranschens organisationer arbeta för att spärrtid införs för videovisning av film avsedd för biografmarknaden i . Biograffilm överförd till video bör frisläppas för visning tidigast 12 månader efter filmens biografpremiär i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om spärrtid för visning av biograffilm på video. () ^Victorsson (s)