mot · GB02A465 · 1988-01-26 00:00:00 — Detta kan bl. a. ske i form av uppdragsutbildning. Dessutom bör varje enskild högskola ges möjlighet att utveckla särskild kompetens på områden som passar den situation som råder i regionen. Det är angeläget att de små högskolorna ges rimliga villkor och möjlighet att utvecklas. Anslagen till universiteten och högskolorna måste fördelas med regionalpolitiska hänsyn. Ett sätt att främja utbildningsmöjligheterna vid de små högskolorna är att öka möjligheterna till distansundervisning. Vid inrättande av nya utbildning- Mot. ar och vid omflyttningar av befintliga linjer bör de regionala högskolornas A465 situation speciellt beaktas. I årets budgetproposition föreslås också en del positiva förstärkningar av de regionala högskolorna genom nya och utökade utbildningslinjer. Det är särskilt tillfredsställande att och också skall erhålla regionalhögskoleverksamhet. I glesbygdsområden är människor i större utsträckning beroende av den kommunala servicen än vad som är fallet i större tätorter. Därför är det kommunala skatteutjämningssystemet och utformningen av de statliga bidragen i övrigt utomordentligt viktiga för glesbygdskommunerna. Kommunalskatteutjämningssystemet måste därför utformas så att skillnaderna i befolkningsstruktur, arbetsmarknadssituation och skattekraft så långt som möjligt utjämnas. I kds ekonomisk-politiska motion redovisas kds syn på kommunalskatteutjämningssystemet och statsbidragen till kommunerna närmare. En väl fungerande barnomsorg är viktig i glesbygden. För att skapa valfrihet mellan olika barnomsorgsformer bör vårdlön införas. En vårdlön är också en garanti för att människor oavsett bostadsort kan ta del av samhällets barnomsorg, eftersom det är praktiskt och ekonomiskt omöjligt att bygga daghem på alla platser där barnfamiljer bor. Införandet av vårdlön skulle också ge många barnfamiljer ekonomiska möjligheter att bo kvar i en glesbygd trots brist på sysselsättning. I glesbygden är den öppna förskolan speciellt viktig och ökade resurser måste därför satsas på sådan verksamhet, både i , föräldrakooperativ och föreningsregi. Regeringen bedriver en för många byar förödande politik på skolans område. När elevantalet minskar drar staten in bidragen. Konsekvenserna blir att många glesbygdsskolor tvingas läggas ned då elevantalet sjunker. Många av dessa återfinns i byar och mindre samhällen. Kds anser att resurser skall behållas inom skolsektorn så att glesbygdsskolor kan bevaras och elevantalet per klass kan minskas. I regeringens proposition 1987/88:64 föreslås olika regionalpolitiska åtgärder i Bergslagen och norra inland. Många av de åtgärder som presenteras i propositionen är sådana som bygger på lokala initiativ. Regeringen markerar också på en del punkter att man är beredd att satsa mer pengar om realistiska lokala projekt kan presenteras. Erfarenheterna visar också att de projekt och åtgärder som kommer från central nivå, ofta storskaliga, och som sedan skall genomföras ute i kommunerna har betydligt svårare att realiseras än de åtgärder som är lokalt förankrade och utgår från de behov och resurser som finns i kommunen. Många kommuner som drabbats av problem, eller som upplever sin situation hotfull, riskerar att fastna i en passiv väntan på att statsmakterna skall lösa problemen, eller lanserar vissa intressanta projekt utan att ha skapat sig en helhetsbild av kommunens långsiktiga behov och förutsätt- Mot. 1987/88 "ingar. Kristdemokratiska samhällspartiet anser att varje kommun skall utarbeta kommunala aktivitetsprogram. Dessa program skall innehålla en kartläggning av kommunens resurser och förutsättningar. Utifrån den geografiska och kulturella miljön samt näringslivsstrukturen skall program utarbetas kring vad kommunen skulle vilja utveckla. Det kan gälla utbildningslinjer som är i överensstämmelse med det lokala näringslivet och den natur som finns omkring. Det kan gälla önskemål om utlokalisering av befintliga eller förläggning av nya offentliga verksamheter. Det kan gälla utvecklande av en speciell näringslivsstruktur, kanske i samarbete med andra kringliggande kommuner. fritid och turism bör inrymmas i dessa program. Med kommunala aktivitetsprogram, som kontinuerligt omarbetas, får kommunerna bättre framförhållning, intressanta projekt som regeringen eller länsstyrelserna kan bidra till formuleras och utvecklas. innebär själva arbetet med dessa program att en inventering av de lokala förmågorna och de lokala förutsättningarna görs, vilket i sig ger nya idéer som kan bidra till att utveckla kommunen. För att göra det möjligt för människor att bo kvar i glesbygder, och dessutom stimulera en återflyttning till sådana områden krävs att boendet i glesbygdsområden, jämfört med dagens läge, gynnas i olika avseenden. Ett stort problem vid rekrytering av personer till vissa tjänster i glesbygdsområden är möjligheterna att ordna arbete åt make/maka. Eftersom nuvarande skattesystem gör det mycket svårt att i en familj leva på en inkomst kan den begränsade arbetsmarknaden i glesbygdsområden försvåra möjligheterna att få kvalificerade personer på ledande tjänster. Många tvingas också flytta från sysselsättningssvaga områden därför att enbart ena parten i en familj har arbete. En tudelning av inkomsten vid beskattningen, innebärande att makar med barn äger rätt att överföra upp till 4 basbelopp till den andre maken, innebär en påtaglig skattelättnad och ekonomisk hjälp för barnfamiljer med en förvärvsinkomst. Även familjer där den ene maken deltidsarbetar får en ökad disponibel inkomst med denna tudelningsreform. Denna skattereform underlättar därmed rekryteringen till och dämpar utflyttningen från glesbygdsområden. I kds skattepolitiska motion utvecklas denna fråga närmare. För att råda bot på den allvarliga läkarbristen i många glesbygder föreslår kds i en separat motion att läkare som uppehåller en tjänst bör kunna få en del av sina studieskulder avskrivna. Införandet av vårdlön för barnfamiljer, skattefrihet . från bär- och svampplockning, sänkt bensinskatt i stödområdena är andra exempel på åtgärder som skulle underlätta för människor att bo kvar och flytta till glesbygder. Kds anser dessutom att flyttningsbidrag och startbidrag skall beviljas av samhället vid flyttning till arbete i avfolkningsbygd. Med anledning av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om regionalpolitikens mål och allmänna riktlinjer, 2. att hos regeringen begär förslag om sänkning av socialavgifterna i stödområdena i enlighet med vad som i motionen anförs, och till ersättning för nedsättning av sociala avgifter /89, anslag C 6, anvisar ett förslagsanslag med 600 milj. kr., således en höjning med 250 milj. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att och andra statliga verk måste underordna sig de regionalpolitiska målen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om Regionala utvecklingsinsatser och till Regionala utvecklingsinsatser /89, anslag C 4, anvisar ett förslagsanslag om 788 milj. kr., således en höjning med 100 milj. 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om kommunala aktivitetsprogram.