mot · GB02A477 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. (c) om utveckling av Bergslagen Koncentrationen till några få orter av befolkning och näringsliv har hårt drabbat Bergslagslänen. Dessa län har förlorat en mycket stor andel av sin befolkning genom den pågående utflyttningen. Efter regeringsskiftet minskade samtliga 23 Bergslagskommuner sin befolkning. Minskningen är nära 20 000 personer. För vissa av kommunerna har befolkningsnedgången varit mycket stor och denna utveckling är närmast en katastrof. Det är också främst ungdomar och unga familjer som flyttar, vilket ytterligare snedvrider åldersstrukturen i kommunerna och försvårar därigenom ytterligare möjligheterna att vända befolkningsutvecklingen i positiv riktning. Det viktigaste skälet till utflyttningen är den minskade sysselsättningen inom industrin. Antalet arbetstillfällen har även minskat inom t. ex. de areella näringarna, vilket drabbar glesbygden hårt. Inom industrisektorn sker såväl totala nedläggningar som neddragningar av produktionskapaciteten i företag. Det är framför allt i de större företagen antalet arbetstillfällen rationaliseras bort. Antalet sysselsatta har minskat med mer än 11 000 . Det är därför enligt vår mening nödvändigt att den fortsatta strukturomvandlingen inom basnäringar som t. ex. gruv- och stålindustri hanteras på ett sådant sätt att det utsatta läge som Bergslagskommunerna befinner sig i beaktas. Vi vill understryka att omstruktureringen och neddragningar inom bl. a. gruv- och stålindustrin måste ta hänsyn till den negativa utveckling regionen drabbats av. Det är inte acceptabelt att nödvändiga strukturåtgärder i första hand måste genomföras i Bergslagen. De arbetstillfällen som försvinner ersätts inte heller med nya. Utvecklingen har gått så långt att det krävs mycket stora insatser för att lösa Bergslagens problem. I partimotion om regionalpolitiken har kraftigt understrukits betydelsen av insatser för att bryta den pågående koncentrationsutvecklingen i samhället. har föreslagit ett stort antal åtgärder för att bl. a. förbättra infrastrukturen, ge bättre förutsättningar för den befintliga företagsamheten och främja nyetablering av företag i utsatta regioner som Bergslagen. Vi vill i detta sammanhang peka på den kraftiga förstärkning av länsanslaget föreslagit i förhållande till regeringens förslag. 800 milj. kr. bör anvisas för regionala utvecklingsinsat 1 1987/88. ser m. m. och ett utvecklingsprogram med åtgärder i återstående delar av Mot. Bergslagen som ej behandlades i regeringens framlagda proposition. I partimotionen föreslås vidare att medel skall anvisas till de regionala högskolorna avsedda för framtagande av utvecklingsprogram för den egna regionen. Det är nödvändigt att investeringar för att bygga ut och utveckla infrastrukturen i Bergslagen sker, liksom i andra utsatta delar av landet, för att förutsättningar för en mer positiv sysselsättningsutveckling skall kunna skapas. Det gäller att skapa närhet till utbildning, bättre tillgång till tekniskt kunnande och kompetens och därmed en miljö för företagsetableringar inom framtidsinriktade branscher såsom t. ex. data- och elektroteknikindustrin. Förbättrade och utvecklade kommunikationer är en annan nödvändig del för att skapa en bättre infrastrukturell miljö. Avgörande för att nå en utveckling mot regional balans till gagn för Bergslagen är att en sektorövergripande, konsekvent och långsiktig politik förs för att nå detta mål. Ett annat graverande exempel på hur den nuvarande regeringens politik slår hårt mot många utsatta kommuner är förslaget om förändringar i bidragen till den kommunala skatteutjämningen. har i annat sammanhang yrkat avslag på detta förslag och förordat kraftiga förbättringar i skatteutjämningssystemet. Kommuner och landsting i Bergslagen får inte ekonomiskt försvagas eftersom kommunernas egen inneboende kraft till utveckling då försämras. Det kommer att ytterligare accentuera den negativa utvecklingen och en ökad utflyttning av främst ungdomar som följd. I vissa Bergslagskommuner flyttar hälften av ungdomarna. prognoser för befolkningsutvecklingen pekar också mot en fortsatt kraftig befolkningsutflyttning. Med den passiva och koncentrationsinriktade politik som den nuvarande regeringen för kommer sannolikt länsstyrelsernas prognoser att uppfyllas. Det krävs enligt vår mening att nya och mer effektiva insatser från statsmakternas sida vidtas. Det krävs okonventionella och obyråkratiska lösningar. Det krävs en medvetenhet om problemens storlek och allvar. Sker ingen förändring av den nuvarande situationen och den negativa utvecklingen bryts, kommer Bergslagen inom en inte alltför avlägsen framtid att vara en utdöd bygd. Det kan aldrig accepteras att en region med så många fördelar och god tillgång på resurser skall förödas genom en kortsynt koncentrationsinriktad socialdemokratisk politik. Vi kommer nedan att ta upp några viktiga centrala områden som enligt vår mening kan bidra till att vända utvecklingen i en annan och mer positiv riktning än . En betydelsefull del i utvecklingen i en mer differentierad näringsstruktur med mindre beroende av ett fåtal stora företag inom basnäringar såsom t. ex. gruv- och stålindustrin är en uppbyggnad av livskraftig och expansiv småföretagsamhet. Från sida har vi i annat sammanhang föreslagit generella Mot. stimulanser för att stödja småföretagsamheten. stimulanser för de små och medelstora företagen har särskilt i utsatta regioner som Bergslagen en stor betydelse. Exempel på sådana åtgärder är bl. a. sänkt skatt på arbetande kapital och att socialförsäkringsavgifterna reduceras på en lönesumma . Människor som vill satsa på egen verksamhet skulle kunna få generösare villkor för tjänstledighet från anställning och få stå kvar i till fackförening ansluten arbetslöshetskassa som en extra trygghet. Kapitalströmmarna från utsatta regioner till koncentrationsorter är ett annat problem. Ett exempel på åtgärder som medför en ökande koncentration av kapital till expansionsområden är löntagarfonderna. Fonderna dränerar redan hårt drabbade områden på kapital som sedan investeras i stora företag i stora orter. Löntagarfonderna måste bl. a. av detta skäl avskaffas. Lokalisering av statliga bolags verksamhet verksamhet är spridd över hela landet vilket är naturligt med hänsyn till verksamhetens art. Lokalt gäller det att serva hushåll och företag. Den centrala verksamheten måste inte nödvändigtvis vara lokaliserad till . Dataverksamheten är ett exempel på verksamheter som byggts upp i olika delar av vårt land. Ett stort antal bolag inom teleinvestgruppen svarar för speciella delar av utvecklingsinsatserna inom telekommunikationsområdet. Även denna verksamhet är till viss del placerad på annat håll än i . Enligt vår uppfattning borde det finnas ytterligare verksamheter inom televerkskoncernen som kan lokaliseras till orter i Bergslagen. En utredning för att kartlägga möjligheterna till utlokalisering av ovan nämnt slag bör genomföras av regeringen. Gruv-, stål- och järnindustri Bergslagen har drabbats hårt av den pågående strukturomvandlingen inom basnäringar som gruv-, järn- och stålindustrin. Antalet sysselsatta har minskat med mer än 11 000 . är ofta statligt ägda storföretag och problemen i Bergslagen beror i hög grad på att regionens övriga industrier inte är så diversifierade och utvecklade att de kan ta över all friställd arbetskraft. Sedan regeringsskiftet har också närmare 20 000 personer flyttat ut från Bergslagskommunerna. Kännetecknande för Bergslagen har varit den dominerande roll gruvnäringen haft. Strukturomvandlingen har emellertid inneburit att stora neddragningar inom näringen tvingats fram. Nedläggningar och minskad verksamhet i företag har motiverats med att det inte längre finns någon möjlighet att driva exempelvis gruvor vidare med rimlig lönsamhet. Vi anser att man noggrant måste pröva vilka möjligheter ny teknik och A477 teknisk utveckling medfört för att med lönsamhet på nytt kunna uppta driften i åtminstone vissa av de nedlagda gruvorna. En översyn bör därför enligt vår mening från dessa utgångspunkter vidtas i syfte att kartlägga och analysera de ekonomiska förutsättningarna för att återuppta driften i nedlagda gruvor. De insatser som regeringen har föreslagit i Bergslagspropositionen var därför ett senkommet försök att lindra de sociala verkningarna för de människor som drabbats av den förda ekonomiska politiken och den pågående omstruktureringen av den statliga företagsamheten inom gruv- och stålindustrin. Bergslagspaketet var inget paket för Bergslagen utan ett stöd till vissa orter och kommuner i Bergslagen som dyrt fått betala följderna av den socialdemokratiska politiken. Paketet omfattade insatser i , , , och . Huvuddelen av de 23 Bergslagskommunerna får således över huvud taget ingen del av stödet. Satsning på mineral- och prospekteringsverksamhet i Bergslagen Det krävs enligt vår mening åtgärder som skapar förutsättningar för en utveckling av gruvnäringen i Bergslagen. Enligt den strukturplan, som har redovisat, skall gruvan i läggas ned. 1987/88:25 föreslogs att gruvan skulle överföras i direkt statlig ägo och finansiellt skapades förutsättningar för en fortsatt drift av gruvan till 1991 då gruvan enligt regeringens förslag skall vara avvecklad - genom ett aktieägartillskott på 200 milj. kr. Det statliga gruvbolaget bör enligt vår mening inte vara ett avvecklingsbolag utan ett utvecklingsbolag. Bolaget bör ges reella möjligheter att skapa förutsättningar för att bibehålla och stärka gruvnäringen i Bergslagen. Bolaget bör därför få ansvar för att kunskap och kompetens inom mineraloch prospekteringsområdet i Bergslagen bibehålls. En av de största riskerna som står inför är att kunskap och kompetens försvinner genom att gruvhanteringen dras ned i så stor omfattning. Vi anser därför att 9 milj. kr. bör anvisas till gruvbolaget för insatser inom mineral- och prospekteringsområdet i syfte att långsiktigt bibehålla möjligheterna att bedriva gruvbrytning i Bergslagen. Landsbygden - problem eller resurs? Jord- och skogsbruk är en viktig regional resurs att bygga vidare på. Varje möjlighet att bevara dessa näringar i glesbygd måste tas till vara. Det vinner hela samhället på. Detta synsätt på en av våra verkliga basnäringar får allt större genomslagskraft utanför vårt lands gränser. Mot bakgrund av den kris som många jordbruk nu upplever har uppmärksammat de problem som följer med en allt snabbare avveckling av glesbygdsnäringen; den regionala utvecklingen avtar, och bevarandet av en öppen natur och en nationell kultur försvåras. Man enades Mot. 1987/88 vid en konferens om följande slutsatser: A477 o obetingat stöd för familjejordbruket som institution och som oersättlig förutsättning för regional utveckling o främjande av medelstora bruksenheter, där kvalitetsmål kan ges försteg framför kvantitetsmål o skydd mot invasionen av imitationsprodukter på livsmedelsmarknaden, vilka hotar det rena livsmedlet o stimulans till produktion av framtida bristvaror (t. ex. råvaror för kemisk industri, energi, timmer) o erkännandet av lantbrukarnas viktiga roll för bevarandet av det öppna landskapet och en miljö i jämvikt - den miljö, som stadsmänniskan mer och mer behöver för sin jämvikt. Det är väsentligt att denna debatt förs i som ett led i Bergslagssatsningen. Regeringens politik hotar de småskaliga jord- och skogsbruken och riskerar att en fortsatt utflyttning från Bergslagen sker och en regionalpolitisk resurs förloras. Enligt vår mening bör ett åtgärdsprogram för jord- och skogsbruk i Bergslagen tas fram i enlighet med de riktlinjer som redovisats ovan. Lanthandeln har en viktig uppgift på de mindre orterna. Den har ofta en otacksam uppgift att upprätthålla service i kamp mot de stora livsmedelshallarna i tätorternas närhet. Det är viktigt att denna betydelsefulla insats får samhällets stöd. Det är därför befogat att höja det redan existerande servicebidraget till , vilket aviseras i budgetpropositionens bil. Vi förutsätter att den möjlighet till fortsatt stöd som enligt föredragande statsråd kan ge, tillämpas med stor förståelse för svårigheter att upprätthålla lönsamhet i butiker i bl. a. Bergslagens glesbefolkade delar. a. påpekat att ett hushåll skulle förlora /år i tids- och resekostnader vid en butiksnedläggning i glesbygd samt de ökade samhällskostnader detta skulle medföra i form av ökade kostnader för färdtjänst, varuhemsändning, social hemhjälp etc. Med hänsyn till den sammanlagda effekten, inte minst värdet av att existerande arbetstillfällen bibehålls, borde detta servicebidrag snarare utvecklas. Det är lika angeläget att samhället inte på andra sätt försvårar för ett serviceföretag i glesbygd. Ett exempel på orimligheter är kostnaden för kontroll av bensinpumpar i anslutning till många mindre butiker. Försäljningen av bensin och diesel är närservice till de boende, men uppgår i många fall inte till några stora mängder. Kostnaden för den årliga måttkontrollen har t. ex. i en del fall uppgått till per liter försåld bensin, en uppenbart orimlig summa. Den statliga kontrollmyndigheten bör ges uppgiften att inom totalkostnaden omfördela reglerna för sitt avgiftsuttag så, att kostnaden för den enskilde pumpägaren aldrig överstiger /liter försålt drivmedel. Även andra, för mindre serviceföretag betungande samhällsavgifter, kan Mot. försvåra lönsamheten och därmed också möjligheten att fortsätta verksam- A477 heten i Bergslagens småorter. Det tidigare nämnda samhällsstödet kan även i många fall urholkas. Regeringen bör därför göra en översyn av gällande bestämmelser så att motverkande rundgångsfenomen undviks. Detta bör ges regeringen till känna. Jord- och skogsbruk har alltjämt stor betydelse för sysselsättningen i Bergslagen. Brukningsenheterna är i regel ganska små och den övriga arbetsmarknaden av ringa omfattning. Behovet av kompletterande sysselsättning är alltså stort. Här finns en outnyttjad potential. Människor med ett brett kunskapsregister, god tillgång på lokaler, verktyg och maskiner. En mängd olika naturprodukter finns tillgängliga i Bergslagsområdet. Det är bär, svamp, råvaror till slöjd och hantverk m. m. Tillvaratagande av dessa produkter kan skapa arbetstillfällen. Det är också ett sätt att minska importen (stora mängder bär och svamp importeras liksom t. ex. virke till skolornas träslöjd). De lokalt framtagna produkterna ger garanti för god kvalitet, frihet från tillsatser och konserveringsämnen. En utökad biodling bör vara ett ytterligare alternativ till kompletterande sysselsättning. Även här har vi en betydande import av honung. Till detta kommer pollineringens stora betydelse för utveckling av t. ex. bär och frukt. Försök och forskning angående kunskap om sambandet mellan bi och växt måste intensifieras. I samband med ökande alternativodlingar (frukt, bär, , lin, solros, energiskogsodlingar m.m.) får biodlingen en alltmer betydande roll. Odling och förädling av lin är ytterligare ett alternativ. importeras i huvudsak all linråvara. Den är dessutom av dålig kvalitet. Användningsområdet är inte enbart begränsat till textilområdet. Såväl spånads- som oljelin lämpar sig för många områden, t. ex. fiber i spånplattetillverkning, förstärkning av byggnadsmaterial, stoppning av möbler. Linfröets egenskaper gör det också intressant i kemiskt-tekniskt sammanhang. Ur många synpunkter vore Bergslagsområdet mycket lämpligt för utveckling av linets användningsområden. bör ges i uppdrag att initiera ett forsknings-, utvecklings- och linberedningsprojekt lokaliserat till Bergslagen. Möjligheterna att utveckla kompletterande sysselsättning i Bergslagen är alltså stora. Det krävs dock särskilt stöd i ett inledningsskede. Detta kan gälla information, kurser, konferenser, marknadsföring, lagerhållning m. m. Särskilda resurser bör ställas till Bergslagens förfogande för start och utveckling av kompletteringssysselsättning. Genom enkäter och inventeringar har framgått att i Bergslagen finns ett stort antal människor, som på hel- eller deltid sysslar med hårdslöjd. Av enkäter framgår att det finns ett stort intresse att öka sin tillverkning om möjlighet till avsättning för produkterna finns. Det framgår vidare att det finns ett stort behov av information och utbildning. Den lokala försäljningen måste ges en bättre organisation och kontakter med andra försäljningsvägar knytas. Det är även viktigt att utveckla slöjdens kvalitet och formgivning. Socknarna i Bergslagen har funnits som begrepp . har de inte samma betydelse som i svunna tider. Men sockenindelningen finns kvar officiellt eller inofficiellt och den utgör grund för benämningen av många fastigheter. Det är enkelt för allmänheten att i allmänna eller privata sammanhang använda gamla välkända ortsnamn. De gamla bygdenamnen har också mycket att berätta om tidigare generationer och gången kultur och borde därför föras vidare som ett inslag i varje bygds särart. Hembygdsrörelsen värnar om ortnamnen och dess histora och är en samlande kraft i detta arbete. Under /89 kommer enligt regeringen fastighetsdatasystemet att tas i drift i och domsagor i , och domsagor i län samt . Arbetet kommer också att påbörjas i bl. a. varför stora delar av Bergslagsområdet kommer att beröras. Eftersom sockenindelningen har en naturligt lokaliserande funktion som är djupt förankrad i bygden är det viktigt att bevara den också i beteckningssystemet som ett uttryck för att Bergslagskultur också på detta område får fortleva. Landet i sin helhet har en besvärande överproduktion av spannmål. Detta har lett att man på vissa håll reser krav på en omfattande nedläggning av jordbruk och att spannmålsproduktionen skall ersättas med skogsplanering. har vi en utveckling inom animalieproduktionen där de tidigare årens överskott har förbytts i en balanssituation, ja, inom vissa produktionsgrenar t. o. m. en bristsituation. En produktionsgren som är på väg att få en ny och vidgad marknad är den specialiserade köttproduktionen. Jordbruket i Bergslagen har oftast en sådan struktur och sådana produktionsbetingelser i övrigt att man inte nämnvärt bidrar till överproduktionen på spannmål. Däremot lämpar sig dessa jordbruk väl för specialiserad köttproduktion där man kan tillgodogöra sig hemmaproducerat foder och utnyttja de naturliga förutsättningarna för betesdrift. Mot denna bakgrund bör riktade insatser göras mot denna produktionsgren i lantbruksnämndernas rådgivning. Av regionalpolitiska medel bör också vissa resurser avsättas för att stödja en förbättrad marknadsföring av kvalitetskött från Bergslagsområdet. 1987/88 A477 En minskad livsmedelsproduktion kommer vidare att medföra nedlägg- Mot. ning av jordbruksmark i Bergslagen. Det är därför helt nödvändigt att vidta A477 åtgärder för att hålla landskapet öppet. För bygdens folk, turister och tätortsinnevånare i Bergslagen skulle ett igenvuxet landskap bidra till otrivsel och minskad tillgänglighet. Vid avstyckning av bostadshus från lantbruksegendomar måste därför större marknadsområden kunna klassas som tomtmark och kunna utnyttjas av de boende på fastigheten. De avstyckade fastigheterna med tillhörande mark och ekonomibyggnader kommer inte att bidra till någon överskottsproduktion av livsmedel. De har däremot en positiv effekt för landskapsbilden genom att beskogning inte kommer att ske. Vissa markområden kommer att behöva hållas fria från sly genom ökad naturvård när åker- och hagmark tas ur livsmedelsproduktion. Denna naturvård skulle med fördel kunna uppdras mot ersättning till någon av bygdens befolkning. Naturvården skulle däremot kunna bidra till att utveckla nya arbetstillfällen genom olika kombinationer av sysselsättningar och därigenom förutsättningar för att minska utflyttningen. Satsa på inhemsk förnybar energi En ny energipolitik baserad på effektivare användning av energi och utnyttjande av inhemsk förnybar och miljövänlig energi skulle i hög grad gynna en region som Bergslagen. Ett stort antal sysselsättningstillfällen skulle skapas om större satsningar gjordes på att utnyttja inhemska bränslen. Det är därför angeläget att regeringen i den aviserade energipropositionen fullföljer beslut om en satsning på inhemsk förnybar energi. Det innebär att stödet till bl. a. eldningsanläggningar för biobränslen måste återinföras. Enligt vår uppfattning bör därför bidrag utgå till investeringar i eldningsanläggningar för biobränslen, i första hand . För att kunna upprätthålla en trygg livsmedelsproduktion i kristider, är det enligt vår uppfattning angeläget att utveckla odling av energigrödor. har i annat sammanhang föreslagit en stegvis introduktion av låginblandning av etanol i motorbensin av miljöskäl. Vi vill här också peka på att etanol kan fungera som ersättning för dieselolja. Om t. ex. bussarna i stadstrafik skulle övergå från dieselolja till etanol skulle stora miljövinster göras. Enligt vår uppfattning bör nu fattas beslut om uppförande av en första fullskaleanläggning för produktion av etanol. Såväl energipolitiska som sysselsättningsskäl talar för att anläggningen lokaliseras till Bergslagen. En viktig förutsättning för att detta projekt skall kunna komma till stånd är att etanol producerad på inhemska råvaror befrias från skatt. I ett område som är det av utomordentligt stor vikt att satsa tillräckliga resurser på utbildning. Att sprida kunskap och teknik är den i särklass bästa regionalpolitiska investeringen. Den första förutsättningen för att människor skall bo kvar och ett område Mot. utvecklas är att det finns tillgång till grundskola av god kvalitet. ningssvaga områden är det stor risk att små skolenheter läggs ned och befolkningen koncentreras till större orter. Med skolpolitik får skolan behålla sina resurser, även när elevunderlaget viker, och de små skolorna kan överleva. En skola av god kvalitet skall dessutom ha små klasser och därför kräver : högst 25 elever i varje klass. Utöver krävs en väl utbyggd gymnasial utbildning där framför allt den yrkesinriktade utbildningen bör ha en god anknytning till ortens näringsliv. Även på orter med ett relativt litet elevunderlag kan man hålla ett brett utbildningsutbud om man utnyttjar de möjligheter som finns till samläsning mellan olika utbildningsvägar. Utbildningar för, vård, social service och annan äldreomsorg kan behöva spridas till flera orter. Utbildning som leder till arbete på hemorten skall prioriteras. De regionala högskolorna har en stor betydelse, inte minst för Bergslagsregionen. Tillgång och närhet till högre utbildning kan betyda skillnaden mellan att stanna i hembygden eller att flytta till de expansiva storstadsregionerna. Bergslags-området behöver betydligt fler årsstudieplatser för grundutbildning och resurser för tillämpad forskning. Det krävs också bättre resurser i form av fristående kurser för att möta det ständigt växande behovet av återkommande utbildning och fortbildning av redan yrkesverksamma. Bergslagen behöver fler tekniker och fler ekonomer. Initiativet med behöver följas upp med ytterligare insatser. Den statliga tjänsesektorns tillväxt och ökande betydelse har aktualiserat tankarna på en särskild förvaltningshögskola. En sådan högskola skulle med fördel kunna lokaliseras till Bergslagen och utgöra starten i en omdaning och förnyelse av sysselsättning och näringsliv. har i parti- och kommittémotioner lagt förslag om ett ökat stöd till de regionala högskolorna. Ett genomförande av den politiken skulle vara till gagn också för Bergslagen. Bergslags-området har mycket bristfälliga kommunikationer såväl inom regionen som med större orter i andra delar av landet. Underlaget för persontransporter har minskat genom att många människor har flyttat från Bergslagen. Möjligheterna att utnyttja järnvägen har drastiskt försämrats genom nedläggning av persontrafiken på och andra järnvägssträckor. För Bergslagens utveckling kan befintliga järnvägssträckor utnyttjas bättre. Genom att transporter av fjärrgods passerar Bergslagen ges ett bättre underlag för godstransporter som är positivt för befintliga och tillkommande industrier.