mot · GB02So452 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So452 av och () om offentlighet kring de forskningsetiska kommittéernas ställningstaganden Debatten kring de medicinsk-etiska frågorna har till största delen förts av experter. Allmänheten och politiker har haft svårt att fånga upp och förstå innebörden av vad som varit på gång och vad som kan tänkas ske . Ett demokratiskt samhälle måste bygga på en etisk värdegemenskap. Det är därför viktigt att alla, som skall ta ansvar för en utveckling, får tillfälle att delta i debatten så tidigt att inriktningen går att påverka. Annars är risken stor att man inskränker sig till att försöka hitta så god skäl som möjligt för det som redan är ett faktum. Det är därför viktigt att forskare, politiker och allmänhet får tillfälle till en öppen och saklig debatt inte bara om vad som är på gång utan också om vad som planeras och vad effekten kan tänkas bli i en avlägsen framtid. Förtroendet för sjukvården och för den fria forskningen kan allvarligt skadas, om den verksamhet som bedrivs inte är i samklang med den allmänna opinionens uppfattning om vad som är rätt eller orätt. Vid de sex medicinska fakulteterna Finns forskningsetiska kommittéer, som har till uppgift att granska forskningsprojekt ur etisk synpunkt. försökte vi genom en motion få större offentlighet kring kommittéernas verksamhet. hänvisade vid sin behandling av motionen till att regeringen låtit inrätta ett medicinsk-etiskt råd med uppgifter, som borde tillgodose motionens syfte. I regeringens beslut den 14/3 1985 att inrätta ett medicinsk-etiskt råd angavs bl. a. att rådet skulle fungera som ett organ för informations- och åsiktsutbyte och att det borde ha rollen av förmedlande instans mellan vetenskapen, folkopinionen och politiker. En dialog mellan forskare och politiker behöver utvecklas. Politikerna har behov av att på ett så tidigt stadium som möjligt bli informerade om nya forskningsrön och nya tekniker. Forskarna å sin sida har behov av riktlinjer innan ny medicinsk teknik tas i bruk. Den snabba utvecklingen på medicinens område gör det angeläget för beslutsfattarna att få kunskaper om nya tekniker på ett mycket tidigt stadium hette det bl. Det är uppenbart att inte uppnått det syfte som avsågs i motionen och som förväntades enligt socialutskottets betänkande. att hålla sig orienterad om vilka beslut forskningsetiska kom mitteerna fattat och föra ut till debatt beslut om forskning, som kan tänkas vara kontroversiell. Exempel på sådan forskning är användning av hjärnceller från aborterade , först för djurförsök och senare för behandling av Parkinsons sjukdom hos människa. Forskningen godkändes av forskningsetiska kommitté . I samband med interpellationsdebatt framkom att inte haft frågan uppe till behandling. Vid svar på ny interpellation , dvs. efter det forskningen godkänts och även utvidgats till försök på människa i , framkom att fortfarande inte tagit ställning i frågan. Att rådet inte bidragit till ökad offentlighet kring de forskningsetiska kommittéernas verksamhet kan ha olika orsaker. Det kan t. ex. bero på för knappa resurser, bristande rutiner eller oklara riktlinjer för rådets verksamhet. Det är viktigt att forskningen prövas utifrån de grundläggande värderingarna i samhället. Det bör därför vidtas åtgärder i syfte att uppnå erforderlig öppenhet kring de forskningsetiska kommittéernas verksamhet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad offentlighet kring de forskningsetiska kommittéernas ställningstaganden. () () 1987/88 So452