ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo826 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo826 av () om ämnet bensen i bensin I flera sammanhang har varningsord höjts inför den höga bensenhalten i bensin. Bensen är en giftig, lättflytande och färglös vätska med karakteristisk lukt. Bensen höjer oktantalet och blandas därför i motorbensin, dock högst till fem volymprocent på grund av giftigheten. Bensenånga, även i relativt låg koncentration, men , ger kroniska förgiftningssymtom som irritation, huvudvärk, sömnlöshet, trötthet och anemi på grund av benmärgsskada. I såväl blyad bensin som blyfri förekommer bensen, dock är halten bensen i blyfri bensin högre än i blyad bensin. (Halten varierar i allmänhet mellan 3,5 och .) I bilar med katalysator går bensenet i låga hastigheter (/timme) direkt genom avgassystemet ut i luften. Bensen har enligt uppgift den mycket farliga egenskapen att penetrera huden och gå direkt in i blodet. Det bör inte vara svårt att föreställa sig vad detta innebär framför allt i tät stadstrafik. Mängden av fordon och i konsekvens därmed långa köer tvingar bilisterna att krypa fram just i de hastigheter där bensenrisken är som störst. I har bensenhalten i lag begränsats såväl i blyad som blyfri bensin. Bensenhaltens storlek beror på vilken framställningsprocedur som använts. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att , kemikalieinspektionen och arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag dels att utreda riskerna av höga halter av bensen i bensin, dels föreslå åtgärder för minskning av bensenhalten.
mot · GB02Jo830 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo830 av m. fl. (fp, m, c, vpk) om ett besökscentrum vid sjön är en av norra värdefullaste fågelsjöar. och Tåkernbygden rymmer också mycket stora andra naturvärden och även kulturvärden, historiska värden m. m. har i Våtmarkskonventionen (Convention on Wetlands) förbundit sig att bevara naturvärden. För att ge besökare bättre möjligheter att uppleva och förstå och Tåkernbygdens stora värden behövs en högklassig informationsanläggning. Sådana besökscentra är vanliga i andra länder vid värdefulla naturobjekt. I finns närmaste motsvarighet vid . Ett annat exempel finns i nationalpark. Det statliga anslaget för att vårda naturreservat m. m. har ej varit tillräckligt för att vårda naturreservat och att erbjuda besökare god information och goda möjligheter till rika naturupplevelser. För att utöka resurserna har i samarbete med Världsnaturfonden instiftat Tåkernfonden WWF. Insamling av medel till fonden pågår. Målsättningen är att nå en nivå så att fondens avkastning tillsammans med det statliga vårdanslaget skall ge tillräckliga resurser för en löpande skötsel och information på en rimlig nivå. Erfarenheterna tyder på att en sådan nivå kan vara möjlig att nå. Om ett besökscentrum vid skall kunna förverkligas behövs särskilda medel. Anläggningen vid har kostat 10,5 milj. kr. varav staten bekostat . En liknande statlig insats vid synes rimlig. För att närmare utreda anläggningens lokalisering och utformning vid behövs ett anslag på . Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggandet av ett besökscentrum vid och anvisar erforderliga medel inom ramen för anslaget Särskilda projekt på miljövårdens område (Prop. 87/88:100 Bil. 16 B 6.) () () (vpk) (m) () () 1987/88 Jo830
mot · GB02Jo831 · 1988-01-26 00:00:00 — av () om vården av vårt kulturarv 1987/88 Jo831-837 Vården av det kulturarv som våra fornlämningar och landskapets kulturmiljöer utgör måste tryggas. I vissa fall förutsätter vårdåtgärderna specialkunskaper som endast finns hos ansvariga myndigheter eller särskilt utbildade fackmän. Resurser måste ges så att denna vård kan utföras i nödvändig omfattning. I många fall skulle emellertid aktiva jordbrukare kunna utföra aktuella vårdåtgärder inom sin ordinarie verksamhet. Enkla anvisningar från ansvarig myndighet är i allmänhet vad som behövs för att korrekta åtgärder skall vidtagas. ersätts vissa brukare för det arbete de utför i sitt företag för att bevara värdefulla kulturmiljöer - det s. k. NOLA-stödet. I årets budgetproposition föreslås att 10 milj. kr. Enligt uppgift ger inte denna anslagsnivå någon möjlighet att utöka denna betydelsefulla verksamhet. NOLA-verksamheten innebär dock en ganska komplicerad rundgång av skattepengar. Det är angeläget att försöka minska administrationen och åstadkomma bästa möjliga samordning mellan kulturminnesvård och naturvård för att på så sätt få ut så mycket som möjligt av tillgängliga resurser. Ett led i strävandet mot enkla lösningar kan vara att göra alla kostnader även de som faller på insatsen av eget arbete - avdragsgilla då det gäller åtgärder som bevarar natur- och kulturvärden inom den egna fastigheten. Avdragsreglerna skulle alltså bli generösare i detta hänseende än när det gäller sedvanliga kostnader för vård och underhåll av fastigheten. Skillnaden måste anses rimlig, inte minst med hänsyn till den samhällsnytta åtgärderna innebär. För många företagare bör dessutom denna förenklade form av NOLA-stöd vara mera tilltalande och ge lika gott ekonomiskt utbyte som nuvarande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd och avdragsrätt för kostnader i samband med vård av fornlämningar och kulturmiljöer. \ 1987/88.
mot · GB02Jo837 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo837 av () om skogsskadorna i Enligt en skogsskadeinventering för gran som genomförts i uppvisar inom åldersklassen skador. Tre fjärdedelar av skadorna betecknas som lättare. Inventeringen är baserad på flygbildstolkning av storskaliga infraröda färgbilder. Den bygger på ett areellt, systematiskt stickprov av skogsmarken. Noggrannheten och precisionen i tolkningen i relation till skadebedömning i fält var god. har också mark- och barrkemiska undersökningar gjorts på ett antal fasta provytor av gran, tall och bok i . Den utförda dokumentationen av provytornas pH-värden och aciditet, barrens småskador och beläggningar samt kemiska halter visar att tillståndet i de skånska skogarna inte är tillfresställande sett ur långsiktig skogslig synvinkel. Luften innehåller uppenbarligen skadliga gaser som ger småskador och i en del fall sannolikt bidrar till barrgulning. har undersökningar av skogsmarkens försurning redovisats. I län, som varit värst drabbat i , hade av skogsmarken ett pH-värde ,4! Jordarna är uppenbarligen starkt försurade och tycks inte alltid kunna tillfredsställa trädens näringsbehov. Enligt undersökningen har i en del fall magnesium och zink, i andra fall kalium, uppenbarligen kommit i bristnivå i marken. Försurningen och kvävedepositionen verkar vara den mest logiska förklaringen till dessa fenomen. De företagna undersökningarna är mycket oroande. Den utveckling som skett i måste stämma till eftertanke. Uppenbarligen har vi en viss respittid innan skogsskadorna utvecklas på samma katastrofala sätt. Denna tid måste tas till vara genom att skadeförebyggande insatser vidtas som en utvärdering av läget sker kontinuerligt. Regeringen bör därför ta initiativ till ett långsiktigt, rullande åtgärdsprogram. Vissa av de faktorer som sammantaget orsakar skogsskador är mycket svårpåverkbara. Det gäller inte minst de klimatiska faktorerna. Strävan måste vara att genom internationella överenskommelser och egna insatser minimera de faktorer som kan påverkas. Vid utformningen av den framtida energipolitiken måste vederbörlig hänsyn tas till risken för fortsatta skogsskador. Skulle exempelvis kärnkraftverket i avvecklas och ersättas med ett kolkondenskraftverk, kommer utsläppen av skadliga ämnen att öka. Detta är inte acceptabelt. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontinuerlig uppföljning av skogsskadesituationen i och i övrigt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett åtgärdsprogram mot skogsskador, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationella överenskommelser på luftvårdsområdet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den framtida energipolitiken och skogsskadeutvecklingen.1] 1987/88 Jo837 ' 1987/88:N442
mot · GB02Jo838 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo838 av Per och () om utsläpp av kvicksilver från krematorier 1987/88 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So478 hemställs att hos regeringen begär åtgärdsförslag från SML om förbättring av rökgasrening och eventuellt andra utsläpp av kvicksilver från landets krematorier. Per () () 1 1987/88.
mot · GB02Jo839 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo839 av m. fl. (vpk) om internationellt miljösamarbete Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Fi219 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att på nordiskt och internationellt plan tar initiativ till miljöförbättringar och samarbete för att uppnå globala lösningar på miljöproblemen. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Jo840 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo840 av () om statens bilavgaslaboratorium Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A460 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett bibehållande av statens bilavgaslaboratorium vid AB Energiteknik i Studsvik.
mot · GB02Jo841 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo841 av () om terrängkörningslagstiftningen m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:T431 hemställs 1. att begär att regeringen framlägger förslag om ändringar i Terrängkörningslagstiftningen i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dubbla avgasreningskrav för importerade motorfordon, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en generell dispens från nuvarande tilllämpningsföreskrifter för avgaslagen ges till motorgasdrivna fordon.
mot · GB02Jo843 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo843 om som särskilt föroreningskänsligt område Luftföroreningssituationen i och är djupt oroande. SCB-statistik visar att den ökande motorfordonstrafiken ger ökade utsläpp av kväveoxider. målsättning om reducering av kväveoxidutsläppen kommer med all sannolikhet inte att uppfyllas. är ett särskilt föroreningskänsligt område där människor, djur och växtlighet är hårt drabbade av luftföroreningar. Skulle det sura nedfallet från luftföroreningar i M-län kompenseras skulle det behöva användas kalk motsvarande en kostnad av /år. Luftföroreningar har negativa effekter på miljön, inklusive människorna. Metallbalansen i jorden rubbas och grundvattnets kemiska sammansättning påverkas med allt högre kalium-, magnesium- och sulfathalter. Sjöar och mark försuras med utslagning av många växt- och djurarter som följd. Skogsskador i innebär bl. a. insekts- och svampangrepp, missbildningar och upphörande längdtillväxt. Tilläggas kan att diverse giftiga metaller anrikas i djurens organ och förs vidare i näringskedjan. På byggnader och metallföremål uppstår frät- och korrosionsskador. Skadorna på äldre byggnader och statyer är stora och omfattande i skånska städer. Hälsoeffekter av luftföroreningar innebär för människor översjuklighet i luftvägssjukdomar och allergier. Epidemiologiska undersökningar visar att lungcancer är vanligare i kraftigt luftförorenade områden som t. ex. . Luften i M-län uppvisar årliga föroreningsmängder av svaveldioxid, kväveoxider och kolväten på respektive 20 000, 31 000 och . Svaveldioxidutsläppen kan till stor del hänföras till förbränning av kol och olja. Trafiken svarar för av kväveoxidutsläppen och av kolväteutsläppen. För att minska luftföroreningarna är det ytterst angeläget med åtgärder på alla nivåer, riksnivå, regional och nivå. En åtgärd på riksnivå som skulle underlätta regionala åtgärder vore att förklara M-län som föroreningskänsligt område. Då skulle kunna ge föreskrifter om skärpta krav på lägre utsläpp av olika slag. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att förklaras som särskilt föroreningskänsligt område. 1987/88 Jo843
mot · GB02Jo844 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo844 av m. fl. om ett internationellt miljöforskningsorgan om miljösituationen i världen är det senaste tunga bidraget i en rad olycksbådande miljöstudier. De nödvändiga förändringarna av vårt samhälle kommer att bli omvälvande och erfordrar en mobilisering av vetenskapliga, tekniska och politiska krafter. Meningarna om allvaret i miljöhoten går dock fortfarande isär. Kunskaperna är ännu ej tillräckligt spridda. Vetenskapmän, politiker och industriföreträdare talar ej samma språk. Endast ett fåtal har ännu anlagt en helhetssyn i ett långt tidsperspektiv. har traditioner att följa upp i den internationella miljödebatten. En bred opinion måste väckas för en gemensam värdering av miljöproblemen. De ekologiska sambanden måste beskrivas på ett för alla parter godtagbart sätt. En rad nationella och internationella institutioner och sammanslutningar arbetar med miljöfrågorna. Många av dem verkar dock inom en viss sektor, finansieras av vissa intressen, är alltför teoretiskt inriktade eller är på annat sätt begränsade eller partiska i sin verksamhet. Det saknas ett internationellt erkänt forskningsorgan som kan ge en helhetssyn på vår miljö och utveckla tänkbara strategiska handlingslinjer för en världsomfattande miljöpolitik. Ett sådant internationellt organ bör engagera såväl naturvetenskapliga forskare som ekonomer, sociologer m. fl. Uppgiften bör vara att utifrån kända kunskaper formulera begripliga och godtagbara beskrivningar av tänkbara utvecklingslinjer för världssamhället. Mycket starka politiska, finansiella och kulturella intressen berörs av dessa frågor. För att det föreslagna organet skall kunna betraktas som opartiskt, så bör det ges ett vetenskapligt oberoende genom en stiftelse, som till sitt förfogande har en villkorslöst tillskapad fond. Många skäl talar för att skulle vara en lämplig värdnation för ett internationellt miljöorgan. En arbetsgrupp av intresserade politiker, myndigheter, forskare och företag har redan bildats för att dra upp riktlinjerna för ett internationellt miljöforskningsorgan. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bildandet av ett internationellt miljöforskningsorgan. () () 1987/88 Jo844
mot · GB02Jo845 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo845 av (m) om medel för restaurering av förorenade vattendrag Omfattande insatser genomförs nu för att minska försurningens effekter på våra vattendrag bl. a. genom s. k. direktkalkning. Detta är en angelägen uppgift - även om den mest har karaktären av uppehållande försvar - så länge som nederbörden är påtagligt försurad. I detta arbete att säkerställa våra vattendragskvaliteter har en liten grupp vattensystem, förorenade av andra orsaker, exempelvis fosfor, kommit i skymundan. Som ett resultat av gamla försyndelser finns ett antal vattendrag - i exempelvis i Växjös närhet - som i sitt bottensediment har lagrat stora kvantiteter fosfor. Även vid mycket effektiv fosforreduktion av nuvarande utsläpp från kommer i dessa sjöar ej att uppnås någon påtaglig höjning av sjöarnas kondition, om man ej genomför omfattande restaureringsarbete, exempelvis avlägsnar delar av bottensedimentet. (Jfr den välkända restaureringen av sjön .) Det borde, enligt min mening, finnas skäl att överväga att en mindre del, förslagsvis 5-10 milj. kr., avsätts av anslaget i budgeten för kalkning (Bil. 16 B:5 Åtgärder mot försurningen) för att bidra till finansieringen av restaureringen av sjöar förorenade av bl. a. gamla fosforsediment. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ur anslaget B:5 Åtgärder mot försurningen avdela 5-10 milj. kr. för restaurering av förorenade sjöar.
mot · GB02Jo846 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo846 av och () om miljöfarligt avfall Lysrör och vissa andra typer av lampor innehåller kvicksilver. När dessa ljuskällor förbrukats utgör de således ett miljöproblem. I säljs ca 15 miljoner lysrör. Det kan inte vara förenligt med god miljövård att en sådan stor mängd lysrör utan någon som helst återvinning av kvicksilver skall hamna i olika typer av avfallsanläggningar. I flera länder klassas förbrukade lysrör som miljöfarligt avfall. , som i många avseenden är ett föregångsland på miljöområdet, har inte infört motsvarande lagstiftning. Förbrukade batterier, som innehåller kvicksilver, klassas däremot som miljöfarligt avfall. Det är möjligt att på ett miljövänligt sätt återvinna kvicksilver från lysrör. i har dessutom genom ett förvärvat företag, , utarbetat en miljövänlig totallösning avseende hanteringen av förbrukade lysrör. Det finns därför inga praktiska hinder att redan nu klassificera förbrukade lysrör som miljöfarligt avfall. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att förbrukade lysrör och andra typer av lampor, som innehåller kvicksilver, möjligt hänförs till miljöfarligt avfall.
mot · GB02Jo847 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo847 av och () om ökad användning av oblekt papper och kuvert Massa- och pappersindustrin är en av våra mest miljöförstörande industrier. I massatillverkningen går det åt mycket vatten som förorenas av allvarliga utsläpp. De stora problemen hänger samman med utsläppen av klor för blekning av pappersmassa. Med blekningen har följt en kraftig ökning av de klorerade utsläppen. beräknas massaindustrin släppa ut ca klorerade föreningar i våra vattendrag och längs våra kuster. Klorföreningarnas skador är väldokumenterade. De liknar på många sätt de skador som uppkommer av det kända miljögiftet PCB. Utsläppen av klorföreningar ger skador på sjöarnas och havens biologi. Dioxiner bildas också i och med blekningsprocessen. Spridningen sker i samband med utsläpp till luft och vatten. Blekningsprocessen är också en arbetsmiljöfråga för de många tusen anställda inom pappers- och massaindustrin. Klorutsläppen från massaindustrin måste upphöra. En ökad användning av returpapper och nya produktionsmetoder kan ersätta den miljöfarliga klorén och dessutom spara energi. I många fall används slentrianmässigt blekt papper trots att man lika gärna kunde ha använt helt oblekt. Tillverkning av oblekt papper och returfiberbaserat kuvertpapper har startat vid ett par svenska pappersbruk. För att dessa satsningar skall bli lönsamma och mana till efterföljd måste efterfrågan snabbt öka. Staten och kommunerna bör här gå före och visa vägen för en ökad användning av miljövänliga produkter. upphandlas för miljardbelopp papper och kuvert till statliga myndigheter. Om man konsekvent övergår till att inom den statliga verksamheten använda oblekt papper och returfiberbaserade kuvert innebär det ett ordentligt efterfrågelyft för dessa produkter. Flera pappersindustrier har gjort lovvärda försök att producera oblekt papper. Produktionen har dock stannat av på grund av för liten efterfrågan på oblekt papper. Den dåliga efterfrågan beror i sin tur, tror vi, på dålig kunskap om vådan av att bleka allt papper och vikten av att använda oblekt. Enligt vår uppfattning bör regeringen utfärda direktiv till samtliga statliga myndigheter, affärsdrivande verk och företag att se över sin användning av papper och kuvert och fortsättningsvis upphandla de miljövänliga alternativ som finns på marknaden. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställs 1. att begär att regeringen utfärdar direktiv till statliga myndigheter i enlighet med vad som i motionen anförts om användning av oblekt papper m. m., 2. att begär att regeringen tar initiativ till en landsomfattande kampanj för oblekt papper. () () 1987/88 Jo847
mot · GB02Jo850 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo850 av () om hanteringen av kasserade lysrör Miljöfarligt avfall är föremål för stor uppmärksamhet. Detta gäller i hög grad de produkter som innehåller kvicksilver. En sådan produkt är lysrör. Någon tvingande lagstiftning i vad gäller hanteringen av kasserade lysrör finns inte. Lysrören slängs i många fall i stora mängder direkt på kommunernas soptippar utan någon som helst kontroll. Kasserade lysrör borde klassas som miljöfarligt avfall. I många kommuner har man på egen hand börjat agera i frågan. Det finns en teknik som möjliggör destruktion i stor skala. Staten bör därför med det snaraste ta initiativ till ett mera samlat grepp över hanteringen av kasserade lysrör. Målsättningen bör vara att skapa garantier för att kommunerna på ett tillfredsställande sätt samlar in och hanterar dessa. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att klassificera kasserade lysrör som miljöfarligt avfall, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hanteringen av kasserade lysrör.
mot · GB02Jo852 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo852 om rätten att överklaga beslut av Möjligheten att besvära sig över ett beslut i koncessionsnämnden när det gäller utsläpp av processavloppsvatten är mycket liten, detta därför att sakägarkretsen som är direkt berörd med nuvarande bestämmelser är ytterst begränsad. Som exempel kan nämnas att ett vattenvårdsförbund ej anses vara sakägare. Än mindre finns möjlighet för en närboende att besvära sig över ett sådant beslut. Detta är inte i linje med moderna tankegångar om medborgarnas möjligheter att ha åsikter om och kunna påverka sin närmiljö. I den nya är sakägarkretsen väsentligt mycket större än tidigare när det gäller rättigheten att besvära sig över exempelvis en planfråga. Samma inriktning bör gälla bestämmelser för besvär beträffande koncessionsnämndens utslag i mål som gäller här berörda förhållanden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökning av besvärsrätten avseende koncessionsnämndens beslut.