ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sf239 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf239 av () om den s. k. BB-avgiften Regeringen föreslog i den budgetproposition som presenterades att avdrag skall göras från föräldrapenningen då en försäkrad erhåller förlossningsvård. Avdraget skulle uppgå till . per dag, dock högst med en tredjedel av föräldrapenningens belopp. Hel föräldrapenning skulle alltid utges lägst med belopp motsvarande garantinivån. Genom detta avsåg regeringen att skapa en likformighet mellan vanlig vård på sjukhus och förlossningsvård samt att spara ett belopp motsvarande ca 20 milj. kr. Förslaget om den s. k. BB-avgiften mötte ett kraftfullt motstånd i den allmänna opinionen. Vid behandlingen i socialförsäkringsutskott godtog utskottets majoritet i huvudsak regeringens proposition men uttalade med anledning av en motion att den föreslagna utform ngen av bestämmelsen kunde leda till att kvinnan kunde undgå avdrag genom att inte ta ut föräldrapenning för just de dagar hon tillbringar på BB. För att förhindra ett sådant resultat ansåg utskottet att avdrag från föräldrapenning för det antal dagar kvinnan legat på BB borde kunna göras vid den senare tidpunkt då föräldrapenning börjar utges. följde utskottet och beslutade uppdra åt regeringen att utforma ett förslag i enlighet med vad utskottet anfört. I proposition 1987/88:46 återkom regeringen med förslag till vissa modifieringar. Förändringsförslagen syftade till att om en försäkrad som inte tar ut föräldrapenning för den eller de dagar som sjukvård pågår skall avdrag i stället göras på föräldrapenning som utges efter sjukhusvårdens slut. antog regeringens proposition . Kristdemokratiska samhällspartiet har opponerat sig mot tanken på att avdrag skall göras från föräldrapenning vid förlossningsvård. Detta ställningstagande grundar sig inte huvudsakligen på ekonomiska argument. För staten innebär BB-avgiften en besparing om ca 20 milj. kr. För den enskilde vårdtagaren skulle kostnaden i normalfallet, med , bli . Kds motstånd mot den s. k. BB-avgiften grundar sig i stället på en vilja att skapa ett samhälle som manifesterar en barnvänlighet och en positiv inställning till barnafödande och föräldraskap. Detta görs definitivt inte genom BB-avgiften. Besparingen är ett utslag av en byråkratisk okänslighet. Kds har som gått sedan förslaget presentera 1987/88 Sf239 Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i lagen om allmän försäkring att den s. k. BB-avgiften avskaffas. des för inte funnit skäl att ompröva sitt ställningstagande till BB-avgiften. Den modell för beräkning som fattat beslut om kommer enligt kds förmenande av den enskilde att upplevas som mycket komplicerad och torde medföra ett inte föraktligt merarbete för försäkringskassorna. Denna nackdel tillsammans med övriga invändningar som här presenterats gör att dess nackdelar enligt kds synsätt mer än väl överstiger konstruktionens finansiella fördelar.
mot · GB02Sf240 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sf240 av m. fl. (c) om högkostnadsskydd för sjukresor De ökade avgifterna för besök hos läkare samt för läkemedelsinköp orsakar stora utgifter för de människor som ofta tvingas att anlita sjukvården. För dessa kostnader finns dock ett högkostnadsskydd som innebär att man efter ett visst antal läkarbesök, sjukvårdande behandling eller inköp av läkemedel , från första besök, erhåller dessa tjänster kostnadsfritt. För att kunna besöka läkare eller sjukgymnast behöver många patienter på grund av sin sjukdom eller av andra skäl ofta anlita någon typ av transport. Egen bil eller taxi, kortare eller längre sträckor, innebär en betydande merkostnad som ibland tvingar människor att avstå ifrån nödvändig behandling hos exempelvis sjukgymnast. Följden blir att den redan sjuke drabbas av ekonomiska problem som ofta förvärrar sjukdomsförloppet. Det finns därför starka skäl för att utreda kostnaderna för att inordna även sjukresorna i högkostnadsskyddet. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högkostnadsskydd för sjukresor. () ()
mot · GB02Sf241 · 1988-01-19 00:00:00 — av och () om kommunalt bostadstillägg för pensionärer Pensionärernas inkomstförhållanden är självfallet mycket olikartade. Detta hänger samman bl. a. med inkomsterna under individernas yrkesverksamma tid. En hög inkomst betyder således en hög pension och en låg inkomst innebär en låg pension. De som inte haft någon inkomst alls - exempelvis arbetat i sitt eget hem - får den lägsta pensionen, nämligen . , exempelvis en frånskild kvinna. Även de som är mycket gamla, exempelvis , får trots ett livslångt yrkesarbete en låg ATP och därmed en låg pension. De kommunala bostadstilläggen - som är inkomstprövade - har som sitt syfte att ge människor, som bara har grundpensionen (folkpension, pensionstillskott och kommunalt bostadstillägg) en hjälp för att betala hyreskostnaderna. Enligt regeringens beräkning medför detta en utjämning av bostadstilläggen mellan olika kommuner. De pensionärer som har de lägsta pensionerna och de lägsta kommunala bostadstilläggen får en förstärkning med . Totalt får pensionärer i 179 av landets 284 kommuner förbättrade kommunala bostadstillägg i och med de nya reglerna. Totalt beräknas mer än 600 000 pensionärer få KBT under . I reglerna för de nya pensionerna finns också bestämmelsen att de kommunala bostadstilläggen obligatoriskt ska utges av kommunerna. De här är en reform som bidrar till en önskvärd utjämning. Men fortfarande återstår det att höja KBT till den nivå, att bostadstillägget täcker hela hyran för en lägenhet som består av två rum och kök. Detta finner vi nödvändigt för att ge dessa pensionärer en standard som är tillräckligt hög. Målet för de kommunala bostadstilläggen ska alltså vara att de täcker hyreskostnaden för en modern lägenhet om två rum och kök. 1 1987/88.3 sami. Nr S/241 245 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det kommunala bostadstillägget bör täcka hyreskostnaderna för en modern lägenhet om två rum och kök. () ()
mot · GB02Sf242 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf242 av och () om kontaktdagarna för föräldrar En viktig förutsättning för elevernas trygghet är goda kontakter mellan hem och skola. Föräldrarnas intresse och engagemang för sina barns skolgång är en stor tillgång i skolarbetet och bör stödjas och stimuleras. Inom föräldraförsäkringens ram har föräldrar till barn rätt till tillfällig föräldrapenning för besök i skolan. Utformningen av reglerna slår mycket orättvist. Så får t. ex. förälder till barn som fyller första dagarna ingen kontaktdag i årskurs 5. Fyller barnet däremot utgår . Med tanke på barnens bästa och största möjliga rättvisa bör reglerna ändras så att kontaktdagar utgår till alla barn på låg- och mellanstadiet, oavsett födelsetid. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att beslutar att tillfällig föräldrapenning för besök i skolan skall utgå under hela låg- och mellanstadietiden.
mot · GB02Sf243 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf243 av Bo Finnkvist och () om äldreavgång och arbetspension Delpensionsersättningen som urholkades under den borgerliga regeringsperioden har att återställas till under innevarande år vilket är mycket tillfredsställande för de äldre på arbetsmarknaden. Man har återigen möjlighet att trappa ner arbetstiden med acceptabelt bibehållen levnadsstandard. En annan fråga som är mycket viktig för de äldre på arbetsmarknaden är den s. k. äldreavgången. Denna typ av lösningar på problem har använts i stor utsträckning i samband med neddragningar av arbetsstyrkan på arbetsplatser exempelvis i Bergslagen. En del sådana uppgörelser har blivit föremål för kritik. Orsaken är diskutabla tillämpningar. Det skulle enligt vår mening vara mycket olyckligt om detta leder till någon form av förbud mot äldreavgångsuppgörelser, signaler i den riktningen har förekommit. Dessa avgångar bygger på att arbetstagare som nått 58,3 års ålder efter en period med arbetslöshetsersättning eller äldre förtidspensioneras av arbetsmarknadsmässiga skäl. I samband med strukturella förändringar av industrin och stora neddragningar av andra orsaker blir resultatet ofta att man hamnar på denna typ av lösningar. Denna möjlighet kan inte tas bort utan att den ersättes av något annat system. Det är inte rimligt att arbetstagare med yrkesverksamhet bakom sig, i många fall ett tungt och krävande arbete, skall behöva känna otrygghet. Man kan i sammanhanget peka på att man utomlands i många fall löst problemet genom att sänka pensionsåldern ända ner till i vissa branscher eller regioner. Regeringen har tillsatt en utredning som har till uppgift att se över pensionssystemet och med förtur behandla problematiken med arbetskraft som åren innan pensioneringen antingen trappar ned sin arbetstid eller lämnar arbetsmarknaden. Enligt vår mening bör utredningen ge förtur åt arbetet med ett efterlönesystem eller arbetspension, som innebär att man i vissa fall ska kunna lämna arbetsmarknaden efter 58,3 års ålder med en kompensationsnivå som innebär bibehållen levnadsstandard. Det är angeläget att de äldre på arbetsmarknaden som drabbas av strukturella förändringar och nedläggningar får möjlighet att lämna arbetsmarknaden via ett efterlönesystem. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om efterlönepension eller arbetspension bör ges förtur i pensionsberedningens arbete. Bo Finnkvist (s) ()
mot · GB02Sf246 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf246 om idrottsklubbarnas sociala avgifter Mot. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Kr404 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att idrottsrörelsen skall befrias från sociala avgifter för ersättningar upp till två basbelopp och i övrigt befrias från sociala avgifter.
mot · GB02Sf247 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf247 om föräldraförsäkringen och sjukpenningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So613 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till förbättringar av föräldraförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag till förbättring av sjuklönen för hemarbetande i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02Sf248 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf248 av m. fl. om avskaffande av Dagmarsystemet, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So426 hemställs 1. att hos regeringen begär skyndsamt förslag som innebär att Dagmarsystemet avskaffas till förmån för ett system för ersättningar från sjukförsäkringen med generellt fri etableringsrätt för privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster och fri anslutningsrätt för fritidspraktiker, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en sådan differentiering av läkartaxan att den stimulerar etablering i glesbygd, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en generell taxehöjning för yrkespraktiker, 4. att hos regeringen begär utredning av ett sådant finansieringssystem för hälso- och sjukvården att en större del av kostnaderna ersätts av sjukförsäkringen i enlighet med vad i motionen anförts, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att de allmänna försäkringskassorna bör ges en samordnande roll i allt rehabiliteringsarbete. hamre (m) () () () () ()
mot · GB02Sf249 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf249 av m. fl. om vårdbidrag och ersättning enligt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So615 hemställer vi att beslutar att vårdbidrag och ersättning enligt föräldraförsäkringen skall kunna utgå enligt det anförda. () (c) () () () () ()
mot · GB02Sf250 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf250 av och () om rätten till sjukpenning De nya sjukpenningreglerna innebär att de som behöver avstå från förvärvsarbete under minst hälften av sin normala arbetstid den dagen för att genomgå medicinsk behandling har rätt till halv sjukpenning. En upprepad medicinsk behandling är för många en förutsättning för att man skall kunna leva ett drägligt liv. Den nya regeln ger då en ekonomisk trygghet om man behöver vara borta från förvärvsarbete upprepade gånger . Målet är att underlätta genom stöd och hjälp till handikappade så att de har lika möjligheter att klara av sin situation som andra. De som behöver läkarbehandling omfattas av den nya regeln men det finns handikappade som behöver annan form av omsorg som ställs utanför. Som exempel kan nämnas att det krävs ett flertal besök på bandageverkstad för att prova ut ny protes. Det finns också andra grupper handikappade som behöver täta kontakter med hjälpmedelscentraler eller behöver annan upprepad behandling och därigenom får vara borta från sitt arbete vid ett flertal tillfällen. För oss motionärer framstår de som rimligt att dessa grupper också skall ha möjlighet till ersättning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt till sjukpenning.
mot · GB02Sf251 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sf251 av och () om vidgad rätt till ersättning från föräldraförsäkringen Föräldraförsäkringen är en del i vår sociala omsorg. Den ger möjlighet för föräldrar att vara hemma hos sitt barn när barnet är sjukt. Utbyggnaden har successivt förbättrats för småbarnsföräldrar. Ambitionen att föräldraförsäkringen skall omfatta 18 månader är utmärkt. Det finns dock fortfarande brister i detta system som man borde kunna rätta till i det fortsatta arbetet med föräldraförsäkringen. Vi vill peka på att man har rätt att få ersättning från föräldraförsäkringen om man har sitt barn hos dagbarnvårdare och dagbarnvårdaren blir sjuk. Däremot omfattar systemet inte de fall då dagbarnvårdarens barn blir sjukt. Som förälder blir man tvingad att stanna hemma utan ersättning från föräldraförsäkringen och med förlorad arbetsinkomst. Vi anser att denna brist i vårt försäkringssystem skall rättas till. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning från föräldraförsäkring till förälder vars dagbarn vårdares barn är sjukt.
mot · GB02Sf252 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf252 av och () om ATP-systemet Det måste löna sig att ha arbetat! Kvinnor har dåliga pensioner. Det brukar skyllas på att de arbetar deltid, att de inte arbetar lika som männen och att de inte har så välavlönade yrken som männen. Därför får de låga ATP-poäng. Det är kvinnorna det är fel på som inte arbetar som män och inte har inkomster som män sägs det. Och kvinnorna arbetar mer och mer men deras pensioner blir i alla fall mycket sämre än männens. Varför är det så? Måste det vara så? Här har man snällt rättat sig efter formeln för ATP-beräkningen, som om det rörde sig om en naturlag, utan att ifrågasätta om resultatet är rättvist eller önskvärt. Ett socialförsäkringssystem brukar antingen vara neutralt så att det ger förmåner i proportion till inkomst/avgift eller också brukar det omfördela förmåner så att det gynnar den ekonomiskt svagare. Men ATP-systemet gynnar de välavlönade på de lågavlönades bekostnad. Den som tjänar upp till precis ett basbelopp (. ) får bara vara med och betala ATP-avgiften som tas ut från löneutrymmet och f. n. uppgår till av lönesumman utan att få någon ATP-poäng alls. Den som tjänar 2 basbelopp (. som en halvtidsanställd i många vanliga kvinnoyrken) får ATP-poäng för halva sin lön = 1 poäng. Den som har . (kan betyda heltid i ett låglöneyrke) har dubbelt så stor lön men får så stor ATP-poäng = 3 poäng. Den som tjänar 7,5 basbelopp får 6,5 poäng. De som har låga ATP-poäng drabbas dessutom av höga marginaleffekter vid beräkning av grundavdrag för pensionärer samt bostadsbidrag. Den här snedvridningen beror på att det första basbeloppet räknas bort från alla löner innan man räknar ATP-poäng på de lönedelar som ligger däröver. Det är alltså de med lägst inkomster som har de största marginaleffekterna, i detta fall minskning av pensionen, vilket är tvärt emot den vanliga diskussionen om marginalskatter. Kanske ATP-konstruktörerna lät lura sig av folkpensionen som ligger i botten så att de trodde att det bara var inkomsten däröver det gällde. Men det är fel. Folkpensionen betalas med en särskild avgift och inte alls med ATP-avgiften. Det kan vara förenligt med inkomstfördelningsprincipen att undanta de högsta inkomsterna från att få proportionellt ökande ATP. Men att undanta stor del av eller hela inkomsten för de lågavlönade vid ATP-beräkningen kan inte försvaras. Det måste ändras åtminstone så att lika inånga procent av de lägsta lönerna som av 7,5-basbeloppslönerna ger rätt till Mot. ATP-poängen bör beräknas från första inkomstkronan. Det måste löna sig att arbeta brukar användas som argument för sänkning av marginalskatt och marginaleffekter. Det måste löna sig att ha arbetat också för den som arbetat på kvinnors vis och på kvinnors villkor och i arbeten som andra vill ha gjorda men inte vill betala så mycket för. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om sådan ändring av ATP-reglerna att ATP-poängen räknas proportionellt från första inkomstkronan.
mot · GB02Sf253 · 1988-01-21 00:00:00 — 1987/88 :Sf253 av och (m) om rätt till ersättning enligt läkarvårdstaxan vid användning avs. Den s. k. magnetkameran har öppnat helt nya möjligheter för undersökning av en rad olika sjukdomar. MRT (magnetresonanstomografi) möjliggör framställning av skiktbilder, som mycket känsligt kan indikera förändringar i t. ex. mjukdelsvävnad. Enligt SPRI har kameran infriat många förväntningar och den framtida utvecklingen bedöms som mycket lovande. Behovet av sådana undersökningar är stort, då det uppkommer ca 37 000 nya cancerfall i . MRT är överlägsen andra metoder när det gäller att diagnosticera t. ex. bröstcancermetastaser och mjukdelstumörer. MS, ryggar, ledsjukdomar och demenssjukdomar är andra viktiga användningsområden. En mycket viktig faktor är att undersökningen är helt smärtfri för patienten och att den är helt fri från röntgenstrålning. Det finns ett antal magnetkameror vid större sjukhus, men läkarexpertisen räknar med att det finns ett 25-tal MRT-utrustningar i landet . Ännu finns ingen magnetkamera hos privatpraktiserande läkare, men det finns läkare som är intresserade av att skaffa en utrustning. Sådana försök har emellertid strandat på att RFV inte velat införa användandet av kameran i läkarvårdstaxans förteckning över åtgärder som ersätts av den allmänna försäkringen. Motiveringen har varit att användningen av magnetkameran inom den öppna vården inte är av någon betydande omfattning. Ett sådant resonemang är knappast ägnat att öka möjligheten för människor utanför de stora sjukhusen att få tillgång till en överlägsen medicinsk teknik. Den enskilt praktiserande läkaren kan inte ensam stå för såväl inköpskostnaden av en dyr anläggning som undersökningskostnaden utan att få ersättning från patientens sjukförsäkring. Vi anser att möjligheter bör öppnas även för den enskilt bedrivna vården att erbjuda MRT-undersökningar och att kostnaden för patienten därmed bör jämställas med kostnaden för patienter inom den offentliga vården. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör införa användandet av magnetkamera i läkarvårdstaxans förteckning över åtgärder som ersätts av den allmänna försäkringen. () (m) 1987/88 Sf253
mot · GB02Sf254 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf254 av m. fl. (fp, m, c) om förhandsbesked om skyldighet att erlägga socialavgift, m. m. De senaste årens ökande tillströmning av ärenden i , lokala skattemyndigheterna, länsrätt och kammarrätt gällande hur arbetsgivar-arbetstagar-begreppet skall tolkas resulterade i ett beslut om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m.m. (prop. 1986/87:16). De nya reglerna har emellertid flera brister som också påpekats i SfU 1987/88:2 såsom att de inte är konkurrensneutrala mellan fysiska och juridiska personer och mellan sådana personer inbördes. En vidareutveckling pågår därför i . Det är mycket viktigt att en sådan vidareutveckling görs skyndsamt så att kan få ta ställning till en komplettering helst under innevarande år. Tyvärr verkar det emellertid som om det blir svårt att få fram ett nytt förslag . Den antagna ordningen har emellertid en stor svaghet som bör rätta till och den gäller att förhandsbesked om skyldigheten att erlägga socialavgifter endast kan ske efter en gemensam skriftlig ansökan av dem som har träffat eller avser att träffa avtal, enligt vilket den ene mot ersättning skall utföra arbete åt den andre. En sådan ordning är emellertid till hinder i ett samhälle som bygger på den smidighet som entreprenörskap och entreprenörsanda innebär. Det är ändå främst uppdragsgivaren som behöver kontrollera om uppdragstagaren är egen företagare. Vid anbudsförfaranden besparas uppdragsgivaren en extra omgång om vederbörande själv kan kontrollera om anbudsgivaren skall betraktas som egen företagare eller ej och därmed om han eventuellt kan riskera att få betala uppdragstagarens skatter och sociala avgifter. Företagare skall inte behöva drag sig för en kontroll av rädsla för att den andra parten uppfattar detta som ett misstroende. Därför bör anhålla om sådan förändringar i lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare att skattemyndighet skall tvingas lämna förhandsbesked om skyldighet att erlägga socialavgifter också efter ansökan av en part i ett avtalat eller eventuellt kommande avtalsförhållande. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändring av lagen om uppbörd av socialavgifter så att ansökan kan göras av ena parten i ett avtalat eller tänkt avtalsförhållande i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en skyndsam vidareutveckling av gällande lagstiftning så att lagen blir konkurrensneutral mellan fysiska och juridiska personer och mellan sådana personer inbördes. () ()