mot · GB02Ub715 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub715 av och () om högskoleutbildning inom området fritid, idrott Mot. och turism 1987/88 10 (s. 251) till årets budgetproposition behandlas turismlinjerna vid högskolorna i FalunBorlänge, och . Med hänvisning till turistråds rapport , Fritid, Rekreation, Turism. Behov av utbildning och forskning, föreslår utbildningsministern att sammanlagt 80 nybörjarplatser skall tillföras de tre linjerna. Därmed skulle de tre komma upp till ett sammanlagt antal årsstudieplatser av 180, vilket också var den dimensionering som turistrådet rekommenderade 1985. Men en viktig del i turistrådets förslag, nämligen att dess tre linjer också skulle utvidgas från rena turismlinjer till att omfatta även fritidssektorns behov av kvalificerad utbildning på högskolenivå, finns inte med. Det var utifrån denna breddning som turistrådet gjorde sin bedömning av dimensioneringen. föreslås dimensioneringen utan att linjerna innehållsligt breddas till fritidsfrågorna. Vilka kriterier som har använts för att bedöma turistsektorns behov av högskoleutbildat folk känner vi inte till, men kommunala fritidstjänstemännens riksförbund (KFR) uppvaktade dåvarande utbildningsministern med ett förslag till en treårig högskoleutbildning och möttes då av positiva reaktioner. Regimskiftet 1976 kom emellertid emellan och förslaget kunde aldrig genomföras. har man inom fritidssektorn diskuterat sin mycket bekymmersamma utbildningssituation. Den nuvarande 2-åriga fritidsledarutbildningen vid folkhögskolor kräver, liksom universitet och högskolor, gymnasiekompetens av sina elever. Av SÖ:s utvärdering av utbildningarna framgår att dessa i första hand är inriktade på pedagogiska och rena fritidsledarproblem. Utbildning i förvaltning och administrativa tekniker ligger långt efter vad som erbjuds vid högskolornas förvaltnings- och ekonomlinjer. det fritidsteoretiska studiet ligger långt efter motsvarande utbildningar utomlands. Här saknas över huvud taget svenska jämförelser. Fritidssektorn saknar således fortfarande en kvalificerad universitetsutbildning inriktad på sektorns specifika problem. Detta har lett till att gett sin styrelse i uppdrag att och med högsta prioritet verka för att en kvalificerad högskoleutbildning etableras inom fritidssektorn. Ett liknande uttalande antog Föreningen () vid sitt årsmöte . Ser vi på den kommunala fritidssektorn så räknar Svenska kommunför 1 1987/88. bundet med att sektorn kommer att omsätta ca 7 miljarder. De kommunala fritidsförvaltningarna, vilka svarar för både fritids-, idrotts-, rekreations- och turistfrågorna, är den tredje största bland kommunala förvaltningar (efter skola och socialvård) räknat i ekonomisk omslutning. I utredningen forskning och högre utbildning (SOU 1987:70) har utredningsmannen berört (s. 33 ff) frågan om idrottens högre utbildning, bl. a. med hänvisning till pågående diskussioner inom RF om en utbildning i ämnet idrott (120 p.). Därvid berör även det ovan påtalade arbetet inom fritidssektorn samt turistrådets förslag 1985 och finner det angeläget att ett samråd sker över organisationsgränserna för att komma fram till ett gemensamt kursutbud. Idrottsministern har dock i årets budgetproposition (bil. 11, s. 121) ansett frågan om grundutbildning på akademisk nivå bör anstå tills dess det finns ett dokumenterat behov på arbetsmarknaden av sådan utbildning. Om vi emellertid ser till hela fritids-, idrotts-, rekreations- och turistområdet finns inom den offentliga sektorn och föreningslivet tusentals konsulenter, intendenter, fritids- och turistchefer m. fl. De har alla ansvarsfulla positioner utan att ha fått möjlighet till en utbildning med tillräcklig kvalitet och med inriktning på de specifika och från övrig sektor artskilda arbetsuppgifterna. Med hänvisning till vad vi ovan anfört menar vi att det borde vara möjligt att konstruera en generalistutbildning för hela den icke-kommersiella delen av fritidssektorn. En sådan skulle kunna ha vissa utbildningsmoment gemensamma, medan andra kan profileras mot delområdena folkrörelser, fritid, idrott och turism. Därmed skulle en utbildning skapas för en bred arbetsmarknad. Detta är viktigt i den händelse att tjänstemän vill flytta på sig från en delsektor till en annan utan att förlora så värst mycket i kompetens. Självfallet skall utbildningen ligga på en god akademisk kvalitetsnivå. Att detta är möjligt visar exempel från utländska universitet. 11, ex. är det möjligt att t.o. m. disputera i ämnet Recreation/Leisure Science eller Sport Science. Då idrottsrörelsen själv ännu inte har formulerat sitt utbildningbehov bör vi inte nu gå in på några detaljdiskussioner. Däremot vill vi understryka vikten av att idrottsministern inbjuder företrädare för idrotts- och andra intresserade folkrörelser, KFR, FSF samt universiteten till att diskutera igenom frågan med sikte på att - om möjligt - ha ett förslag till utbildning klar till nästa års . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högre utbildning på fritids-, idrotts-, rekreationsoch turistområdet. 1987/88 Ub715