mot · GB02Ub625 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub625 av m. fl. (fp) om lärarutbildning och lärarfortbildning Lärarna utgör skolans viktigaste resurs. Om skolan skall lyckas med sin uppgift beror på lärarna. Den utbildning som lärarna har och det stöd som de får i sin yrkesverksamhet utgör förutsättningarna för att skolan skall uppfylla de krav som formulerats bl. a. i läroplansbeslutet. I Lgr 80 betonas vikten av baskunskaper. Tydligare än tidigare framhålls skolans uppgift att lära eleverna att räkna, läsa och skriva. I och med läroplansbeslutet har lärarna därmed fått stöd i sin viktiga uppgift att ge eleverna i tillräckliga baskunskaper. Vi noterar med tillfredsställelse att föredraganden i propositionen nu klart slår fast att huvuduppgift är att ge eleverna goda kunskaper och färdigheter. tidigare ställningstaganden i fråga om lärarutbildningen är väl kända men kan tyvärr inte förverkligas. Den nya utbildningen startar om ett drygt halvår och våra ansträngningar inriktas därför nu på att inom givna ramar hävda kvalitetsaspekten när det gäller de blivande lärarnas kunskaper. Lärarutbildningen skall enligt högskolelagen bygga på vetenskaplig grund. Därmed menas i första hand ämnesmässig vetenskaplighet. Goda ämneskunskaper hos lärarna är en förutsättning för att väcka elevernas intresse och motivation och öka de elevaktiva arbetsformerna i . Grundutbildningen av lärare bör därför få en sådan omfattning i de enskilda ämnena, att det redan hos blivande lärare skapar intresse för ämnesteoretisk fortbildning och forskning. De blivande lärare som under sin studietid blvit intresserade av utvecklingen inom sina ämnen, bör ha lättare för att hålla skolans lärostoff i de olika ämnena aktuellt. Erfarenheterna är många av att eleverna i högstadiet drabbas av skoltrötthet och bristande motivation. Den första förutsättningen för en lärare att angripa sådana symptom är att han eller hon har så goda ämneskunskaper att undervisningen har förmåga att engagera eleverna. Huvudprincipen bör därför vara att en lärare skall ha minst 40 poäng i det ämne han eller hon skall undervisa i. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I propositionen föreslår regeringen vissa förändringar jämfört med riksdagsbeslut. Grundskollärarlinjen skall nu också omfatta utbildning i hemspråk och annat ämne. Det finns också andra förändringar inom grundskollärarlinjen att överväga. I regeringens skrivelse till angående planeringsarbetet med grundskollärarlinjen diskuterades möjligheterna att inrätta ytterligare ämneskombinationer. Det förutsattes därvid att universitets- och högskoleämbetet skulle återkomma i frågan när klarhet nåtts om tjänsteorganisationens utformning i . När regeringen nu i budgetpropositionen presenterat ett förslag till tjänsteorganisation bör också kunna pröva möjligheterna till ytterligare ämneskombinationer inom grundskollärarlinjen som förslaget till tjänsteorganisation behandlas. I detta sammanhang bör lärarutbildning respektive tjänster i t. ex. svenska och två samhällsorienterande ämnen aktualiseras. Också andra utbildningsmöjligheter bör vara möjliga, t. ex. idrott och biologi, idrott och kemi, bild och historia, musik och historia. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sorn budgetpropositionen redovisar är de demografiska förutsättningarna nu helt annorlunda än när dimensioneringsbeslutet fattades. Det föreslås därför en ökad intagning till både tidigarelärarutbildningen och senarelärarutbildningen. Emellertid har UHÄ lämnat förslag om ytterligare trehundra nybörjarplatser /89, vilket föredraganden avvisar. Det finns dock tydliga indikationer på att befolkningsutvecklingen blir sådan att en framtida ökning blir nödvändig. Att nu med kort varsel utöka antalet orter som skall erbjuda den nya lärarutbildningen är inte möjligt. Det är då angeläget att redan nu försäkra sig om att värdefull lärarutbildningskompetens kan bevaras. bör därför besluta att den nya grundskollärarutbildningen för tidigare lärare fr. o. m. 1989/90 skall anordnas också i och i /. Den dominerande gruppen lärare i kommer under en mycket att bestå av lärare med äldre utbildning. Fortbildningen blir därmed det viktigaste instrumentet för att höja kompetensen i det svenska skolväsendet. Budgetpropositionen föreslår att fortbildningen skall disponera merparten av det nuvarande anslaget till lokalt utvecklingsarbete plus femtio miljoner , tillsammans . Det innebär att så gott som allt annat utvecklingsarbete och all annan fortbildning i kommunerna får läggas på is. Detta kan medföra att utveckling i övrigt förhindras på väsentliga områden under den närmaste Resurser behövs också för att lärarna skall kunna hålla sig å jour med utvecklingen i övrigt, t. ex. nya rön inom det naturvetenskapliga området eller kulturella förändringar inom främmande språkområden. har beräknat det nya fortbildningsprogrammets kostnader till . Vi anser det inte möjligt att upprätthålla en god kvalitet på fortbildningen med så snäva ramar utan föreslår i stället att 80 milj. kr. skall avsättas för fortbildningen fr. o. m. 1989/90. I propositionen anges vissa prioriteringar i fortbildningsinsatserna. Alla är i och för sig angelägna men vi vill göra en annan prioritering. Som de mest angelägna målen anser vi det vara att dels fortsätta satsningarna på matematik och naturorienterande ämnen samt svenska för låg- och mellanstadiernas lärare, dels att bredda ämneskompetensen hos högstadielärarna. Att höja den allmänna lärarkompetensen är naturligtvis därefter ett angeläget område. Vad som propositionen i det sammanhanget inte tagit upp är behovet att jämställdhetsfrågorna i större utsträckning än nu bör uppmärksammas såväl i utbildning som i fortbildning. Vad som anförts om fortbildningen bör som sin mening ge regeringen till känna. har i olika sammanhang hävdat att satsningar på lärarna är oerhört angelägna i ett samhälle som är så beroende av god utbildning som vårt. Det är viktigt att lärarna känner att arbetsgivaren satsar på deras utveckling. Vi föreslår därför att det också för nästkommande budgetår avsätts ytterligare 30 milj. kr. Det bör möjliggöra att man redan nu startar den ämnesinriktade fortbildningen. I flera sammanhang har framfört kravet att en ny tjänstekonstruktion skall utformas så att den garanterar att det finns överensstämmelse mellan lärarnas utbildning och deras tjänstgöring. Med en sådan modell har man störst möjlighet att upprätthålla de krav på kvalitet som man måste ställa på den obligatoriska skolans undervisning. De redovisade kraven innebär med nödvändighet att systemet måste innehålla flera tjänster. Vi noterar att föredraganden ansluter sig till denna uppfattning. har emellertid föreslagit att den nya grundutbildningen skall ha flera och mera flexibla ämneskombinationer än de i propositionen angivna. Därav förljer att detta måste beaktas också när det gäller utformningen av tjänsteorganisationen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om huvudprincipen för kompetens i det ämne läraren skall undervisa i, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheter till flera ämneskombinationer, 3. att beslutar att lärarutbildning för åk 1-7 skall anordnas i och /fr. o. m. /90, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sammanlagt 80 milj. kr. skall utgå till lärares fortbildning fr. o. m. 1989/90, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioriteringar i lärarutbildning och lärarfortbildning, 6. att beslutar att till lärarfortbildning för /89 anslå ett i förhållande till regeringen med 30 milj. kr. 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tjänsteorganisationen för lärarna. () ()