mot · GB02Kr423 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr423 av () om idrottens villkor Med sina 2,5 miljoner medlemmar är idrotten största folkrörelse och den fyller en rad viktiga behov för individen och samhället. Idrottens betydelse kan inte mätas i pengar. Ingen kan sätta pris på leklust, livsglädje, kamratskap och spänning. Genom enastående insatser av hundratusentals ideellt arbetande ledare får ungdomar lära sig att ta hänsyn till andra och att rätta sig efter demokratins spelregler. Idrotten förebygger missbruk och brottslighet. Det är inte ovanligt att idrottsledarna lyckas där andra misslyckas, fortsätter där andra förtröttas. Idrotten är också ett vapen i kampen mot många av våra vanligaste folksjukdomar. Genom att stimulera och underlätta motionsutövande gör idrotten människor friskare och håller samhällskostnaderna nere. Idrotten drar mer än någon annan folkrörelse till sig barn och ungdomar. Det lägger ett stort ansvar i första hand på idrottsrörelsen, men också på samhället. Det är viktigt att ledarnas arbete kan koncentreras på den egentliga ungdomsverksamheten, inte på ekonomin. Det är samhällets uppgift att se till att så kan ske. Idrottens stora kontaktyta borde, mer än , kunna utnyttjas också för att engagera de barn och ungdomar som inte är idrottsintresserade. Det skulle ytterligare öka idrottsrörelsens möjligheter att medverka till att sociala problem förebyggs. Men det förutsätter dels att stat, landsting och kommuner ger föreningarna tillräckliga resurser, dels att fler föräldrar hjälper till. När det gäller de ungas idrottsutövande vill jag peka på faran med alltför tidig specialisering till en idrottsgren. För barn skall idrotten vara en lek. De skall ha möjlighet att pröva olika idrotter utan oro för att inte vara tillräckligt bra. Trots ett växande intresse för handikappidrotten, såväl när det gäller utövare som publik, har den problem i några avseenden. Det gäller bl. a. tillgängligheten till idrottsanläggningarna. De äldre lokalerna är ofta dåligt handikappanpassade och i de nya hallarna är konkurrensen hård om tävlingsoch träningstider. Kostnaderna för olika hjälpmedel är höga och svårigheter med transporter är ett annat problem som är speciellt för handikappidrotten. Även om publikintresset ökar så har man inte samma möjligheter till biljettintäkter som annan idrott. Enligt vår uppfattning måste handikappidrotten ges samma förutsättningar som idrotten i övrigt. Flera av problemen kan säkert lösas med mera av omtanke och förutseende, utan långtgående ekonomiska insatser. Det gäller t. ex. tillgängligheten till lokaler och transportfrågan. Kvinnors möjlighet att idrotta har förbättrats, men ännu återstår mycket innan vi har en jämställd idrott. Ofta har kvinnoidrotten svårt att hävda sig i konkurrensen om träningslokaler och resurserna fördelas orättvist också i övrigt. Det mycket stora deltagarantalet vid speciella motionsarrangemang för tjejer visar att det finns ett ökande intresse, ett intresse som idrottsrörelsen måste ta till vara. Den kvinnliga ledarutbildningen bör ges förtur och betydligt fler kvinnor nomineras till idrottens olika ledarfunktioner. Ungefär 5 000 personer utövar idrott på mästerskapsnivå, nationellt och internationellt, alltså elitidrott. är en av världens främsta idrottsnationer. hade svenska idrottsungdomar, individuellt och i lag, en råd uppmärksammade framgångar. 1988 har börjat på samma sätt. Elitidrottarna är förebilder och inspirationskällor och det är påtagligt hur framgångar i en idrottsgren väcker nytt intresse, lockar fler utövare och ger nya framgångar. Det finns alltså ett uppenbart samband mellan en slagkraftig elitidrott och en livskraftig breddidrott och det ligger därför i samhällets intresse att förbättra också elitidrottarnas möjligheter. Förutom de ekonomiska förutsättningarna, som vi uppmärksammar i en särskild motion, handlar det bl. a. om att kunna kombinera idrott på toppnivå med utbildning. Idrottsrörelsen gör en stor insats när det gäller att underlätta för invandrare att komma in i det svenska samhället. Med sin mångfald och lättillgänglighet har idrotten unika möjligheter att göra det. Samhället måste aktivt stödja idrottens ambitioner att överbrygga motsättningar och öka förståelsen för invandrarnas situation. Många invandrare har också berikat svensk idrott genom att som aktiva, tränare eller ledare lyfta idrottsgrenar där vi tidigare varit mindre framgångsrika. I förhållande till idrottsrörelsens betydelse får den ett relativt blygsamt stöd från samhället. Detta gäller inte minst om man också tar hänsyn till vad staten tar in från idrotten. 1 en särskild motion föreslås åtgärder för att förbättra idrottens ekonomiska situation. Med anledning av det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om idrottens betydelse för samhället, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barn- och ungdomsidrott, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre villkor för handikappidrotten, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elitidrottens betydelse, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om invandrarna och idrotten.