mot · GB02Kr412 · 1988-01-25 00:00:00 — av och () om idrottsrörelsens ekonomiska förutsättningar Idrottsföreningar har fått allt högre kostnader för att bedriva sin verksamhet. har de traditionella inkomsterna, bingo och lotterier, minskat oroväckande. Idrottsföreningar har aldrig haft god ekonomi och varje försämring av de ekonomiska förutsättningarna är utomordentligt allvarlig. Idrottsledare tröttnar på att ständigt vara på jakt efter pengar. Föreningarnas ledare vill syssla med det traditionella arbetet inom verksamheterna. Risken är uppenbar att många föreningsledare slutar om deras huvudsakliga arbete skall bestå i att jaga pengar till verksamheten. Staten bara Sverige-trea i stödet till idrotten I statens sammanlagda bidrag till den svenska idrotten får man räkna in aktivitetsstödet, som via går direkt till folkrörelsernas olika föreningar och uppgick till sammanlagt nära 100 miljoner, varav idrottsklubbarna därför att de är så överlägsna i regelbunden aktivitet - kapade åt sig ca 80. Det totala statliga stödet till idrotten har alltså nu knappt passerat 300-miljonerstrecket. Därmed behåller staten sin tredje plats bland den svenska idrottsrörelsens finansiärer. Sitt näst största stöd får idrotten från det privata näringslivet. förre informationschef gjorde en noggrann beräkning av hur många sponsormiljoner olika svenska företag pumpar in i våra specialförbund och föreningar, och kom fram till att det var minst 500, vilket troligen ökat till ca 600 miljoner, dubbelt så mycket som hela det statliga stödet. Det är dessa pengar som möjliggör svensk toppidrott av nuvarande genomgående höga klass. Svensk idrott skulle inte haft ett sådant format som det nuvarande på bredden och toppen - om vi endast haft det statliga anslaget att luta oss mot. Svensk idrott i dagens storlek har möjliggjorts framför allt av kommunerna, som svarar för byggnad och drift av alla dyrbara anläggningar, ställer upp med konsulentbidrag till föreningarna plus flera andra anslag. Fritidssektorn beräknas kosta våra kommuner sammanlagt cirka sex miljarder, och ungefär fyra slukas av den överlägset största fritidssysselsättningen idrotten. Kommunernas stöd till idrotten är alltså drygt tio gånger större än statens! Utvecklingen inom bingo- och lotteriområdet Folkrörelsernas andel av den totala spel- och lotterimarknaden har minskat kraftigt. 1975 var folkrörelsernas andel av den totala spel- och lotterimarknaden 33,och statens således 66,. Tillkomsten av nya spel och spelformer i de statliga spelen och lotterierna har medfört att statens andel kraftigt har ökat på bekostnad av folkrörelsernas. 1985 hade folkrörelsernas andel minskat till 19^2 % och statens andel därmed ökat till 80,. Enbart det senaste årets utveckling har visat en nedgång för folkrörelserna. En av folkrörelsernas största inkomstkälla har på en tioårsperiod kraftigt urholkats. Situationen är mer än oroande. Bilden blir inte bättre av den utredning som gjort vad gäller ungdomsorganisationernas bidragsutveckling . Denna utredning visar klart att ungdomsorganisationernas bidrag ej följt med kostnadsutvecklingen som organisationerna förväntas ta på sig mer samhälleliga uppgifter. Grundbidraget ligger på index 210, alltså 50 enheter års index. har två nya spel kommit ut på marknaden. Vadslagning inom bl. a. idrotten samt det nya lotteriet Triss. Tillkomsten av dessa nya spel kommer allvarligt att hota folkrörelsernas möjligheter inom bingo- och lotteriområdet. Triss ser vi som ett kraftigt intrång på den marknad som alltid ansetts vara folkrörelsernas. Det låga priset kombinerat med möjligheten att direkt vinna pengar kommer att slå ut många av de förekommande rikslotterierna och även lokala föreningslotterier. Regeringen bör omgående utreda idrottsrörelsens ekonomiska situation. Utredningen skall då sakligt bedöma de önskemål som framförts från riksidrottsförbundet. Precisering som följer: 1. att bingoskatten på skall slopas 2. att pengar i stället för varor får betalas ut till bingovinnare 3. att de ideella organisationerna får bilda s. k. myntspelsbolag, precis som i 4. att få spela bingo via närradio och viss form av TV. 1987/88 Kr412 Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av idrottsrörelsens ekonomiska förutsättningar. 1987/88 Kr412