mot · GC02Jo955 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo955 av m.fl. (c) Miljöproblem på grund av flygtrafiken Flygets andel av luftföroreningarna är avsevärt större än dess andel av trafiken. Det är framför allt utsläppen av kväveoxider och kolväten som är betydande. Med ökad flygtrafik och nya flygplanstyper kommer utsläppen att öka snabbt. Större delen av utsläppen sker på hög höjd där effekterna är till stor del okända. Flyget medför också flera andra miljöproblem som buller och miljöproblem vid hantering av glykol och urea. Vid de 210 000 starter och landningar som sker på förbränns stora mängder flygbränsle. Detta ger upphov till betydande utsläpp av luftföroreningar. En DC9 släpper ut NOx och en F28 NOx under LTO-cykel (start och landning upp till 3000 ft). Särskilt bör noteras att som Linjeflyg tar i trafik , släpper ut hela NOx per LTO. Också det nya flygplan SAS avser att införskaffa kommer att ge upphov till avsevärda NOx-utsläpp. Introduktionen av de nya flygplanstyperna kommer således att medföra kraftigt ökade utsläpp av kväveoxider. Däremot kommer utsläppen av kolväten att minska med de nya flygplanstyperna. En DC9 släpper ut HC och en med modifierad brännkammare HC under en LTO. däremot kommer endast att släppa ut HC under en sådan cykel. Även detta ger dock, med alla starter och landningar sammmantagna, upphov till stora totalutsläpp. Det är bra att miljöavgifter läggs på inrikesflyget. Internationella överenskommelser hindrar att avgift tas ut på internationell trafik. måste verka för att denna begränsning av möjligheterna avskaffas. Krav måste ställas på utsläppsbegränsningar vid anskaffning av nya flygplan. Utsläppen måste kraftigt reduceras. Det är viktigt att befintliga flygplan får kompletterande reningsutrustning. Ett annat problem vid flygplatserna är glykolanvändningen vid avisning. /88 sprutades t.ex. vid inte mindre än glykol på flygplanen för att förhindra nedisning. hade /88 utlovat att av glykolen skulle sugas upp i speciella tankbilar. Detta mål har inte nåtts. har tagits om hand. Hundratals ton har med andra ord runnit ut i omgivningarna. påträffats i grundvattnet vid . Hur denna glykol transporteras i marken är okänt. Detta förhållande måste uppmärksammas vid prövningen av en tredje landningsbana, då denna kommer att beröra en grusås med flera vattentäkter. Nedbrytningen av denna glykolmängd torde gå långsamt. Under nedbrytningen bildas flera obehagliga substanser som t.ex. formaldehyd och kaboxylsyra. Redan vid låga koncentrationer är dessa ämnen ohälsosamma. Glykolen är således både en arbetsmiljöfråga och fråga om den yttre miljön. Ett system för omhändertagande av glykolen måste utarbetas. Problemen måste uppmärksammas såväl av som arbetarskyddsstyrelsen. För avisning av landningsbanorna används urea . Detta motsvarar ungefär den kvävemängd som normalt läggs ut på ca 7501600 ha , med den skillnaden att det vid endast finns obetydligt med vegetation som kan absorbera kvävet. Urean rinner därför ner i diken och i marken och vidare ut i . I marken bildas nitrit och nitrat som sannolikt infiltrerar grundvattnet. Det är viktigt att utveckla alternativ till urea och att åtgärder vidtas för att samla upp den mängd som används vid avisning. Den ökande flygtrafiken vid har kraftigt ökat bullret över ett stort område. var flygbullret uthärdligt genom att det alltid uppstod en stunds tystnad efter varje plan som startade och landade. förekommer ingen sådan tystnad. Då det ena planet passerat följer nästa. Bullret har blivit kontinuerligt. Uthärdighetsgränsen har passerats för många människor. Nya flygplanstyper kommer att alstra betydligt mindre buller. Risken är dock stor att denna bullerminskning äts upp av den ökande flygtrafiken. har aldrig koncessionsnämndsprövats, vilket är anmärkningsvärt. har avvisat propåer om prövning från miljö-och hälsoskyddsnämnden i . Först nu då den tredje landningsbanan ska anläggas kommer en miljöprövning att ske. Det är då viktigt att miljökonsekvensbeskrivningar görs, med olika alternativa lösningar och att bullernormer framtas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att begär hos regeringen att den verkar för att miljöavgifter införs även på utrikesflyget, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om krav på utsläppsbegränsningar vid anskaffning av nya flygplan, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om krav på kompletterande reningsutrustning på befintliga flygplan, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts angående omhändertagande av glykol, 1988/89 Jo955 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som Mot. 1988/89 anförts om insamling och utvecklande av alternativ till urea som Jo955 avisningsmedel på landningsbanor, 6. att hos regeringen begär förslag till bullernormer för .