ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Bo544 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo544 av m. fl. (m) om naturresurslagens tillämpning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo872 hemställs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att ännu tydligare än vad som skett för kommunerna klarlägga de intressen som naturresurslagen har att tillgodose. () () () () () () () () () (m) () ()
mot · GB02Bo545 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo545 om förbud mot nyinstallation av direktverkande eluppvärmning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N450 hemställs att beslutar om ett förbud mot nyinstallation av direktverkande eluppvärmning i permanentbostäder.
mot · GB02Bo546 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo546 av m. fl. (fp) om ändring i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:N333 hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i planoch bygglagen att näringsfriheten förstärks. () (fp) ()
mot · GB02Fi202 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi202 av () om frisläppande av investeringsfonderna Investeringsfonderna bör släppas fria . Tidsåtgången från idé och beslut om en investering till dess genomförande sträcker sig ofta eiler mera. Ett frisläppande av investeringsfonderna får sålunda fullt genomslag först . Näringslivet i har vid en rad tillfällen påpekat vikten av att investeringsfonderna släpps fria för investeringar i maskiner och inventarier. Att så sker snabbt är nödvändigt för att bibehålla och stärka det svenska näringslivets konkurrensförmåga gentemot utlandet. Regeringsbeslutet om att investeringsfonderna , utanför stödområdet, endast skall få användas för vissa miljöförbättrande åtgärder är olyckligt. Det innebär att företag som tidigare satsat på en god yttre och inre miljö straffas för detta. Många mindre och medelstora företag har redan gjort avsevärda satsningar på att lösa förekommande miljöproblem. Det förtjänar i detta sammanhang understrykas att investeringar i ny teknik normalt också leder till förbättringar i miljöhänseende. Sådana investeringar är genomgående också energibesparande. Ett frisläppande av investeringsfonderna nu för investeringar i maskiner och inventarier skulle sålunda få positiva effekter i en rad avseenden vad gäller sysselsättning, ökad konkurrenskraft, förbättrad miljö- och energibesparing. En omprövning bör alltså ske av regeringens beslut vad gäller investeringsfondernas användande utanför stödområdet. Det finns här anledning att citera en skrivelse från handelskammaren i till regeringen: De små och medelstora företagen upplever regeringens agerande i investeringsfondsfrågan som inkonsekvent, orättvist och djupt deprimerande. Med tanke på den starka reaktionen och besvikelsen över att investeringsfonderna inte får användas på ett rimligt sätt för stora delar av svensk företagsamhet framstår en omprövning som angelägen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att investeringsfonderna skall frisläppas för investeringar i maskiner och inventarier.
mot · GB02Fi205 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi205 av m. fl. (fp, m, c) om vinstandelssystem Intresset för olika former av vinstandelssystem (VA-system) har ökat . Orsakerna till detta är flera. Så här beskriver löntagarfondernas upphovsman fördelarna med dessa. Produktionen ökar, intresset för företagets ve och väl växer, kakan att dela på blir större, motivationen och lojaliteten stiger. Dessa synpunkter bekräftas också av olika SIFO- och IMU-undersökningar som genomförts . av de anställda i företag med VA-system är positiva eller mycket positiva till vinstandelar främst därför att dessa stärker motivation och vi-känslan inom företaget. av allmänheten uppger enligt dessa undersökningar att de anser VA-system bra för företagen, de anställda och för samhället. Trots dessa oomtvistliga fördelar delas inte de anställdas och allmänhetens inställning till VA-system av . Denna har istället påverkat regeringen att belägga avsättningen som en arbetsgivare lämnar till en s. k. vinstandelsstiftelse med arbetsgivaravgifter (prop. 1986/87:20). Denna åtgärd kan komma att minska intresset för införandet av vinstandelssystem. En sådan utveckling vore emellertid olycklig av flera skäl. Därför bör besluta om ett avskaffande av arbetsgivaravgifter på bidrag som en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse. Vidare bör, inte minst mot bakgrunden av det missnöje som uttryckts från arbetsgivarhåll över erfarenheterna av de kollektiva löntagarfonderna och inte minst de positiva utvecklingsmöjligheter som system med andel i vinst inrymmer, regeringen samla in och dokumentera uppgifter om fungerande vinstandelssystem. Då det främsta hindret för att få till stånd ytterligare företagsanknutna, individuella vinstandelssystem torde vara dagens beskattningsregler är det angeläget att pröva hur beskattningsreglerna skulle kunna förändras för att underlätta inrättandet av frivilliga vinstandelssystem. Det bör ankomma på regeringen att göra en sådan prövning. 1987/88 Fi205 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avskaffa arbetsgivaravgifter på bidrag arbetsgivare lämnar till s. k. vinstandelsstiftelser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i övrigt anförts i motionen om vinstandelssystem. (m) () () () ()
mot · GB02Fi206 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi206 av m. fl. (fp) om lönebildningens betydelse för sysselsättningen 1987/88 Fi206 208 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88 :A219 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om . () () () () () () 1 1987/88.
mot · GB02Fi208 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi208 av och i (m) om skatter och avgifter på vinstandelar röstade en riksdagsmajoritet av socialdemokrater och kommunister igenom ett förslag om socialavgifter på vinstandelssystem i . Propositionen hade inte föregåtts av sedvanlig remissbehandling och vid utskottsbehandlingen företogs endast en snabbremiss av ärendet till ett fåtal remissinstanser. Ärendet skulle prompt avgöras under vårriksdagen, trots att beslutet hade kunnat vänta till höstriksdagen. Vinstandelssystem spridning av ägandet Ett frivilligt andel-i-vinst-system är mycket positivt och uppskattat av alla de ca 170 000 löntagare, som prövat systemet. Här handlar det verkligen om raka rör mellan fonderna och plånboken. En ökad satsning på vinstandelssystem borde vara det naturliga sättet att öka de anställdas ägande och inflytande i företagen. Det är en mycket stor skillnad mellan detta system och det kollektiva, centraliserade systemet med löntagarfonder. Det finns även viktiga samhällsekonomiska motiv för att uppmuntra enskilt sparande. En spridning av kapitalbildningen bör underlättas och inte motverkas. Det är anmärkningsvärt att LO har motverkat sina medlemmars intresse på sätt som skedde när man drev fram kravet på skatter och sociala avgifter på vinstandelssystem. I stället för att positivt stödja de egna medlemmarnas möjlighet till ägande och inflytande i företagen visade sig LO-facket oroat över att mista något av sin egen makt över medlemmarna. Detta framgick med all tydlighet i nr 46/86, där frågan löd: Vilken roll får facket om arbetaren blir småkapitalist? Alla skäl talar mot avgifter/skatter Vinstandelssystem är en förmån, som går helt utanför avtalen och inkräktar inte alls på de ordinarie sociala förmånerna. Detvar fel att hävda att syftet var att kringgå sociala avgifter, eftersom andelarnas ingångsvärde var lågt (ca . Motiven för avgifter var högst dubbeltydiga i den proposition, som låg till grund för beslutet. Socialministern ansåg inte att vinstandelarna kunde betraktas som lön och därmed berättiga till sjuk- och arbetsskadeförsäk 1987/88 Fi208 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avskaffa socialavgifter på vinstandelar, 2. att uttalar sig för att de personalstiftelser som förvaltar vinstandelsmedel helt bör skattebefrias samt 3. att hos regeringen begär en översyn av de beskattningsregler, som gäller när andelarna tas ut av den anställde. () () ansåg hon att de skulle betraktas som lön och avgiftsbeläggas för ATP med 27-procentiga avgifter. Alla skäl talar för att skapandet av vinstandelssystem bör underlättas och hinder undanröjas. Vi anser att socialavgifterna på vinstandelar bör avskaffas.
mot · GB02Fi212 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi212 av och () om redovisningen av statens budgetunderskott I bilaga 1 till budgetpropositionen 1988 hävdas att en återställd budgetbalans alltsedan 1982 varit ett viktigt inslag i strävandena att uppnå ett ökat inhemskt sparande (se s. 1-4 och 18). Som ett mått på att denna strävan varit framgångsrik anförs att det statliga budgetunderskottet /83 utgjorde av BNP medan underskottet /88 beräknas motsvara av BNP. Denna jämförelse är emellertid inte rättvisande då redovisningen av statens utgifter har markant förändrats under ifrågavarande period. Således har den statliga upplåningen för bostadsfinansiering lyfts ur budgeten liksom investeringsutgifter för vissa statliga verk, t. ex. , och redovisningen av verksamheten för ett antal smärre fonder och stiftelser. En jämförelse mellan budgetunderskottet för innevarande budgetår och /89 kommer att ytterligare förvanskas till följd av att bokföringsprinciperna för statsskuldväxlar fr. o. m. ändras och därigenom medför en förbättring på . Realt sett är detta dock betydelselöst. Det är också otillfredsställande att man ej vet vilka utgifter i budgeten som finansieras medelst upplånade medel. Förhållandet är en följd av att man ej längre skiljer mellan konsumtionsutgifter och investeringsutgifter utan redovisar samtliga utgifter i en s. k. totalbudget. Denna klumpsummemetod är minst sagt klumpig. En distinktion mellan dessa två slags utgifter är nämligen av betydelse när man eftersträvar en minskning av budgetunderskottet. Ingenting säger emellertid att det är en klok politik att totalbalansera statens samtliga utgifter och inkomster, vilket dock tycks vara regeringens målsättning och i realiteten innebär en överbeskattning av dagens skattebetalare i jämförelse med framtidens vad gäller finansieringen av investeringsutgifter. Ett budgetunderskott kan bero på dels konjunkturella orsaker, dels strukturella. Samhällsekonomiskt motiverat är då att eftersträva en eliminering av den del av underskottet som har sin grund i strukturella orsaker. Någon sådan diskussion av elimineringen av budgetunderskottet förs dock ej i finansplanen. Med hänvisning till vad ovan framförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en rättvisande tidsjämförelse av olika statliga budgetunderskott och av de strukturella och konjunkturella orsakerna till detta underskott. land (m) ()
mot · GB02Fi216 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi216 av m. fl. om fria kapitalrörelser mellan och 1987/88 Fi216 219 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N300 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om fria kapitalrörelser mellan och . () () () fp) () () 1 1987/88. Nr Fi2I62/9
mot · GB02Fi218 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi218 av m. fl. (fp) om slopande av valutaregleringen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N304 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till avskaffande av valutaregleringen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att underlätta uppkomst av andel-i-vinst-system, 3. att beslutar upphäva lagen om förlängning i tillämpningen av den allmänna prisregleringen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frisläppande av investeringsfonder och användningen av medlen för FoU-investeringar. () () hr/and (fp) () () fp) fp)
mot · GB02Fi221 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi221 av () om frisläpp av investeringsfonder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sk450 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frisläppande av investeringsfonderna.
mot · GB02Fi222 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi222 av m. fl. (c) om utgiftsram för löneökningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ub361 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgiftsram för löneökningar. () () () () () ()
mot · GB02Fi228 · 1988-01-22 00:00:00 — 1987/88 :Fi228 om prövning av motiverade LMK fick en avknoppning livsmedelsutredning. Allmänheten har i huvudsak endast hört talas om dess förslag att förbjuda röda lappar. Mera intressant för konsumenten i gemen torde vara effekterna av färre regleringar i form av möjligheten till sänkta konsumentpriser. Övertron på regleringar ligger oftare på myndighets- och politikernivå än på konsumentnivån. Realprisstegringarna på livsmedel i har alltsedan 1970 i snitt varit större än i något annat OECD-land. I bortses emellertid från de många prisstoppens effekter. har landet fått vidkännas prisstopp under nästan två sammanlagt, om också fördelat på fyra omgångar. Momsens icke obetydliga höjning alltsedan 1970 har ofta haft stor betydelse för prisutvecklingstakten just i . Till råga på allt har skatt betalats på skatt, då momsen jämväl innefattar vissa punktskatter på livsmedel. Även beträffande momsen ligger bland de högsta inom . Fri prisbildning på marknaden tenderar alltmer att ersättas av en form av förhandlingsekonomi, branschvis eller företagsvis. Företagen bör i en fri ekonomi få sätta priset. Marknaden avgör om priset är rätt. Den administrativa regleringen skall alltså normalt inte göra det. Dock har vi en allmän prisregleringslag, som funnits . Denna lag är en beredskapslag och måste därför sättas i tillämpning. Att så skall ske vid krig eller krigsfara torde stå oemotsagt, men att och otid tillämpa den också under fredstida förhållanden borde ej få ske. Lagen bör därför tillämpas med stor restriktivitet och endast i undantagssituationer under fredsförhåltanden, med de åtföljande ingrepp detta innebär i företagens prissättning. En effektiv konkurrens är vida överlägsen varje priskontroll och gynnar konsumenten bäst. Detta visar också gjorda utvärderingar av 1970-talets prispolitik. Tillämpade prisregleringar har ej haft några positiva verkningar på inflationstakten. De prisreglerande åtgärder som i fredstid må motiveras av extraordinära krissituationer bör därför underställas för prövning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om administrativa prisregleringars negativa effekter på den fria konkurrensen och på konsumentpriserna samt om prövning av åtgärder och tillämpning. 1987/88 Fi228
mot · GB02Fi229 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi229 av och () om antalet polistjänster Polisens personalresurser är otillräckliga. Av ekonomiska skäl har regeringen år tagit in för få aspiranter till polisutbildning. Det innebär att en ansträngd situation kommer att bli än mer besvärande . Polisen har inte möjlighet att utföra de arbetsuppgifter som människorna med rätta kan kräva i ett samhälle som vill värna rättstryggheten. har slagit vakt om polisutbildningen och föreslagit en intagning till som motsvarar behovet. Den socialistiska riksdagsmajoriteten har avslagit våra krav. En personell nedrustning sker därigenom. I detta läge föreslår regeringen i finansplanen att riksdagsbeslut om antalet poliser skall upphävas genom regeringsbeslut om löneramen överskrids i avtalsförhandlingarna. Detta är ur vår utgångspunkt helt oacceptabelt. En neddragning av polisens personal skulle få förödande konsekvenser för vårt rättssamhälle. bör inte ge regeringen ett sådant bemyndigande. Med hänvisning till det anförda hemställs att i enlighet med vad i motionen anförts avslår regeringens begäran om bemyndigande att anpassa tjänster i den ordinarie polisorganisationen.
mot · GB02Fi230 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi230 av och () om frisläpp av investeringsfonderna Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Sk475 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag som innebär att investeringsfonderna släpps fria för investeringar i maskiner och inventarier, 2. att hos regeringen begär utredning rörande möjligheten att införa nyetableringskonto på sätt som i motionen anförts.
mot · GB02Fi231 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi231 av m. fl. (fp) om vinstandelssystem, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N322 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skapa gynnsamma förutsättningar för lokala andel-i-vinst-system, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att undvika onödigt krångel och begränsa uppgiftslämnandet. (fp) ()
mot · GB02Fi301 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi301 av m. fl. om reglerna för den kommunala 1987/88 I regeringens budgetproposition föreslås kraftiga förändringar av det nuvarande skatteutjämningssystemet. För många enskilda kommuner och landsting i företrädesvis medför förändringarna stora negativa kommunalekonomiska konsekvenser. För primärkommunerna i län betyder det nya förslaget ett sammanlagt bortfall på . Genomsnittligt för hela länet motsvarar det en kommunalskattehöjning med . Till detta kommer en indragning på för . Denna motsvarar en utdebiteringshöjning på . Sammantaget mister således medborgarna i län nästan , motsvarande en total kommunalskattehöjning på ca . Effekterna varierar mellan de enskilda kommunerna. Värst drabbas kommun som får ett bortfall av skatteutjämningsmedel motsvarande en skattehöjning på . Effekten för en normalinkomsttagarfamilj i blir en skattehöjning på om kommunen och skulle kompensera sig för de indragna utjämningsmedlen genom högre skatteuttag. Skatteutjämningssystemet behöver ses över och reformeras i vissa avseenden. Den lägsta nu gällande grundgarantin bör emellertid inte sänkas. Utgångspunkten för en rättvis skatteutjämning måste vara att skillnader i opåverkbara förutsättningar skall utjämnas - inte skillnader i ambitionsnivå. Regeringens förslag uppfyller inte de kriterier vi ovan angivit. De innebär enbart en orättvis omfördelning mellan olika kommuner, främst till nackdel för borgerliga kommuner i . Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att avslår regeringens förslag om ändrade regler för den kommunala skatteutjämningen. () ()
mot · GB02Fi303 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi303 om den kommunala skatteutjämningen Regeringens förslag till ett reviderat skatteutjämningssystem för kommunerna fick inte bifall. Sedan den försäkrat sig om en förestånde majoritet, återkommer den nu i budgetpropositionen 1988 med ett förslag i samma anda. Inom en i stort sett oförändrad medelsram differentieras grundgarantin, varvid förslagets tyngdpunkt ges regionalpolitisk karaktär. Budskapet är alltjämt, att kommuner och landsting i norr är fattiga, medan de södra är rika. Höga kommunala utdebiteringssatser premieras, låga bestraffas. Huruvida detta är samhällsekonomiskt vist kommenteras ej. Dock har en viss modifiering skett så till vida att propositionen i det nya förslaget erkänner att det även i finns kommuner som är fattiga. Dessa uppmärksammas nu i det nya förslaget. Man kan dock konstatera, att de främsta förlorarna i plan- och regleringsspelet är , , , , och , som förlorar mellan 0,90 och 1,14 per skattekrona. De främsta vinnarna utgörs av , , , , , och , som får mer än en krona per skattekrona i ökad skatteutjämning. En summering av dessa gruppers skattekraft i procent av medelskattekraften visar emellertid ett genomsnitt på för de rika och (!) för de fattiga. undandras omkring 60 milj. kr., varvid må märkas att t. ex. har en skattekraft på . Skatteutjämningssystemet skall verka generellt och ej förses med regionalpolitiska inslag. För att skapa största möjliga övergripande rättvisa måste också de specialdestinerade bidragen beaktas. De representerar ett omkring fyra gånger högre belopp. De skapar näppeligen heller någon utjämning mellan kommunerna. Mest statsbidrag i detta hänseende tillkommer mestadels kommuner med hög skattekraft och hög servicenivå. De specialdestinerade bidragen neutraliserar eller snedvrider därmed de effekter, som skatteutjämningssystemet eftersträvar. Båda systemens bidragseffekter måste därför vägas samman. Det räcker inte att revidera bara det ena. Därför behöver en ny utredning ta fram en bestånde helhetslösning för statens bidrag till kommunerna. måste förekommande centrala detaljbestämmelser som styr kommunernas verksamhet avvecklas. Det statskommunala beskattningsinslaget i form av skatteut jämningsavgifter måste upphävas. Löntagarfondernas helt orimliga ingrepp i den kommunala världen måste undanröjas och ytterligare omotiverade statliga inskränkningar och snedvridningar i eko- Mot. nomi upphöra (typ generella s. k. över-likviditetsindragningar). Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utarbeta ett heltäckande och rättvisande kommunalt skatteutjämningssystem, där också de specialdestinerade bidragen inkluderas.
mot · GB02Fi307 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi307 av m. fl. (c) om ett nytt skatteutjämningssystem /88 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sk366 hemställs att hos regeringen begär en utredning om och förslag till nytt skatteutjämningssystem i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () (c) () () Per-O la () () () 1 1987/88.
mot · GB02Fi309 · 1988-01-25 00:00:00 — av (vpk) om skatten från säsongsanställda i turistkommuner kommun är landets södra fjällturistkommun. Kommunen har lagt ned stora pengar i fjällvärlden men kommunen har dåligt med pengar som många andra glesbygdskommuner. Till stor del beror det på regeringens och mångåriga politik att dra in miljon efter miljon från kommunerna. En annan faktor som påverkar kommunens skatteintäkter är att befolkningen och därmed skatteunderlaget minskar år . Den sammanlagda befolkningsminskningen i kommunen är drygt 100 personer. Ytterligare en faktor som påverkar kommuns ekonomi är utvecklingen i södra fjällvärlden och att bortåt 600-700 personer flyttar till fjällen för att få ett säsongsarbete. De är dock skrivna i andra kommuner och betalar ingen kommunalskatt i . De får heller inte räknas med vid beräkningen av kommunens skatteutjämningsbidrag som baseras på befolkningstalet. Skulle man beräkna att åtminstone hälften av de säsongsanställda skulle räknas som skrivna i kommunen, men utan att betala kommunalskatt, skulle det ge ett kraftigt ökat skatteutjämningsbidrag. Om dessa personer dessutom betalade sin kommunalskatt i kommun, skulle kommunen få ökade skatteintäkter på mellan 5 och 10 milj. kr. I turistkommuner av typ, med många säsongsanställda skrivna i andra kommuner, uppkommer frågeställningen om inte dessa arbetare borde vara skrivna i kommunen eller om de i skattehänseende kunde vara till hälften skrivna i kommunen. Den problematik som t. ex. kommun ställs inför måste lösas med någon form av ytterligare skadekompensation. Ur rättvise- och regionalpolitisk synpunkt är det viktigt att regeringen utarbetar förslag som kompenserar kommunen för det stora skattebortfallet. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om hur turistkommuner med många säsongsanställda skall kompenseras för de förlorade skatteintäkterna. 1987/88 Fi309