mot · GC02Kr17 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Krl7 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:129 med förslag till medelsberäkning för m.m. I pressmeddelande från av anges propositionens viktigaste inriktning vara att mottagaravgiften för TV höjs med , att () får 41,6 milj.kr. utöver kostnadskompensation i medelstilldelning och att underskottet i radiofonden skall vara återbetalt vid utgången av . Medelsberäkningarna avser emellertid hela rundradiorörelsen, dvs. Radio-koncernens och verksamheter samt för radionämndens verksamhet under /90. Propositionen behandlar också t.ex. ett förslag till utveckling av radiooch TV-verksamheten enligt den s.k. och som kräver ett anslagsutrymme om 500 milj.kr. När det gäller förslag till beslut i aktuella mediefrågor letar man förgäves efter riktlinjer, t.ex. när det gäller den ändrade situationen på radio- och TV-området i stort mot bakgrund av det förändrade medietillståndet internationellt och nationellt, t.ex. med avseende på kabelnämndens beslut av eller den uppskjutna nordiska telekommunikationssatelliten . Det är oklart hur Tele-X skall användas. Projektet har kostat ca att förverkliga. På flera punkter tycks alltså mediesituationen glida regering och riksdag ur händerna. Av propositionen framgår att regeringen inte är beredd att stödja det utförliga reformförslaget i , utan detta bör enligt regeringen anstå ytterligare . Skäl till dröjsmål anges vara den omfattande förändringen i mediesituationen. Utvecklingen av TV-sändande satelliter har medfört att ett stort antal nya TV-företag har kommit in på den europeiska marknaden. Efter kabelnämndens beslut av efter granskning av satellitkanalen , fann att inte inrymma direktsändande satelliter som och liknande inom det nuvarande koncessionssystemet. Sändningarna kan därför vidaresändas i kabelnät utan krav på tillstånd enligt lagen. Därmed har också reklamregeln i kabellagen mer eller mindre satts ur spel. Konsekvenserna av ett sådant laglöst tillstånd måste beaktas i det fortsatta radiorättsliga översynsarbetet. de gröna har i interpellation till kulturminister . ransson krävt att regering och riksdag återtar ansvaret för mediepolitikens Kr 17 mål och inriktning och med utgångspunkt i syftet med kabellagen rättar till de felaktigheter som uppkommit: kabellagen bör alltså ändras så att och liknande satelliter med säkerhet kommer att omfattas av lagen och att reklamförbudet kommer att få en klarare och skarpare utformning så att godtycklig rättstillämpning kan undvikas. de gröna hälsar med tillfredsställelse kulturministerns deklarerade ståndpunkt i interpellationssvaret: Enligt min mening visar det som inträffat att lagstiftningen om lokala kabelsändningar måste förändras. De regler som vi i vill skall gälla för vidaresändningar av satellitprogram måste bli tillämpliga oberoende av från vilken kategori av satelliter programmen sänds ut. Det är viktigt att får ökade resurser att fortsätta sin verksamhet som ett public service-företag, dvs. står i allmänhetens tjänst. Verksamheten skall finansieras med mottagaravgifter, inte med reklamintäkter. Reklam den dyraste finansieringsformen För kvalitetshöjning krävs ökade resurser, men reklamfinansiering av svensk television löser inga problem. Reklamfinansiering är givetvis inte gratis. Kostnaderna för reklamen kommer slutligen att belasta TV-tittarna i form av dyrare priser på de varor de konsumerar. Detta blir dyrare för TVtittarna än om de betalar kvalitetshöjningen direkt via TV-licensen eftersom de då också via produktpriserna skall betala vad det kostar att producera reklamprogrammen. Därtill kommer att det säkerligen inte bli någon kvalitetshöjning med reklamfinansierad TV utan sannolikt tvärtom. anser inte heller att en tredje reklamfinansierad rikskanal skall komma till stånd, vare sig inom eller utom radio. Det eterutrymme som står till förfogande skall reserveras för eterburen lokal TV. kämpar för ett samhälle där de kommersiella krafterna hålls tillbaka. Detta är nödvändigt om vi skall kunna motverka resursslöseri och miljöförstöring. Vi vill ha ett samhälle där kultur och mänskliga värden får en central ställning, inte ett samhälle som mer och mer präglas av kommersiella värderingar. Att släppa in reklam i svensk television skulle betyda ännu ett avgörande steg i fel riktning. vill tvärtom begränsa reklamen i nuvarande medier genom en höjd reklamskatt. Förslag om detta har vi lämnat i en särskild motion. utarbetade den s.k. , som överlämnades till regeringen . Det är en verksamhetsplan 1995.1 anslutning till denna hemställde att skulle tilldelas 100 milj.kr. i 1987/prisnivå utöver vad som tidigare hade äskats för den avgiftsfinansierade verksamheten . de gröna ställer sig i stort bakom styrelses 15 förslag till reformprogram för att kunna komma till rätta med uttunningen av programutbudet. Resursförstärkningar är bl.a. nödvändiga för att lokalradion på ett för publiken meningsfullt sätt skall kunna utnyttja inträdet i FM4 och för att de 25 lokalradiostationerna skall kunna utveckla ett brett och mångsidigt lokalt programutbud, anpassat efter förhållanden inom respektive lokalradiostations område. För att FM4-nätet skall kunna utnyttjas för annat än lokalradio, måste investeringar göras så att nätet kan riksmatas med program. SR avser att behandla denna fråga i samråd med . 1 den snabbt föränderliga mediemiljön är det dessutom angeläget att stärka Riksradions och televisionens ställning hos lyssnare och tittare. SRföretagen skall erbjuda ett mångfaldigt utbud av program som är bildande, kunskapsberikande och underhållande, som skildrar svensk verklighet och som värnar om nationella identitet och kultur och om det svenska språket. Mot bakgrund av vad som ovan anförts avser koncernstyrelsen att styra de resursförstärkningar som begärs mot uppsatta mål och vid fördelningen av medlen till programbolagen förutsätta att de används för att förverkliga med respektive bolag överenskomna mål. Båda bolagen har ansvar för att vid utbudet av radioprogram i fyra kanaler inte sända likartade program utan eftersträva mångfald för publiken. Båda bolagen bör ansvara för produktion och distribution av program för språkliga minoriteter. De har dessutom skyldighet att upplåta sändningsutrymme för utbildningsradions program. När FM4 kan riksmatas avser koncernstyrelsen att efter samråd med berörda programföretag överväga i vilken utsträckning Riksradions minoritetsspråkprogram och i rikskanal distribuerade Utbildningsprogram kan sändas över FM4-nätet. Inom ramen för programbolagens uppdrag skall programmen sändas så att de bäst betjänar sina respektive målgrupper. Resurstillskotten bör användas för Lokalradions uppgift att spegla den lokala verkligheten med lokala program av hög kvalitet. Resurstillskott får inte användas för att producera och sända musikprogram med främsta syfte att öka sändningstiden. Riksradion bör i P2 sända seriös musik dygnet runt med undantag för tider då kanalen utnyttjas för utbildnings- och minoritetsspråkprogram. Resurstillskott skall härutöver i huvudsak disponeras för att öka utom- Mot. stående medverkan, levande musik och såväl egen produktion som Kr 17 utomstående medverkan inom områdena kultur, nyheter och samhälle. Nuvarande sändningstider bör inom femårsperioden inte utökas annat än möjligen för ökad reprisering och för ett utökat utbud av program för barn och ungdom. Resurstillskottet bör således i huvudsak användas för svensk nyproduktion, företrädesvis med utomstående medverkande och genom utläggningar, samt för att förstärka de regionala programmen. Inköp av utländska program skall, mätt i sändningstid, reduceras i motsvarande mån som den svenska nyproduktionen ökar. Resurstillskotten skall i stort sett fördelas på gestaltande program, dokumentärer samt nyhets- och aktualitetsprogram. Resurstillskott skall huvudsakligen användas för utveckling av den regionala programverksamheten inom radio och program för gymnasieskolan. Vad vill regeringen? Regeringen föreslår i propositionen att får en förstärkning av 41,6 milj.kr. utöver sedvanlig kostnadskompensation. Några ytterligare medel är man inte beredd att tillföra . Sådana resursbehov måste först prövas i ett vidare sammanhang. För de gröna är det nödvändigt att som ett företag i allmänhetens tjänst tilldelas behövliga resurser för att kunna hävda sin public service-roll och upprätthålla kraven på kvalitet och mångfald. har i kompletteringsäskande för begärt att koncernen inom ramen försitt utvecklingsprogram perioden 1994 för den avgiftsfinansierade verksamheten i 1987/prisnivå utöver vad som äskats anslagsframställning tilldelas ytterligare 100 milj.kr. de gröna anser, som ovan framgått, att begäran skall bifallas. bör därför godkänna ett tillskott till koncernen på 100 milj.kr., i 1987/prisnivå, utöver vad regeringen föreslagit. Regeringen har i sin proposition föreslagit att licensavgiften höjs med till sammanlagt . Denna höjning medger enligt propositionen dels sedvanlig kostnadskompensation, dels ett särskilt tillskott på 41,6 milj.kr. för att täcka vissa fördyringar för sportprogram m.m. Dessutom medger höjningen under förutsättning att koncernens särskilda index för kostnadskompensation för tiden efter utgången av /88 inte ökar med att den skuld staten har till för rundradiorörelsens räkning skall vara återbetald vid utgången av . För att finansiera det ytterligare tillskottet på 100 milj.kr. till kan två vägar väljas. Antingen tas medlen ur radiofonden, vilket i praktiken betyder att denna inte kan nollställas till slutet av . Eller också höjs TV-licensen med ytterligare ca . I nuvarande konjunkturläge är det inte tillrådligt att finansiera en utökad verksamhet för med lånade pengar. föreslår därför att licensavgiften höjs med ytterligare utöver vad regeringen föreslagit, dvs med sammanlagt . Den totala licensavgiften blir härigenom eller per kvartal. de gröna anser att en sådan höjning av licensavgiften låter sig väl försvaras för att nå de mål om utveckling av verksamheten som uppställt i sitt förslag till reformprogram. Med tanke på vad man får för pengarna måste TV-licensen fortfarande anses billig. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att resursförstärkningar skall tilldelas i enlighet med koncernstyrelsens förslag till reformprogram och att koncernen ges i uppdrag att planera för en förbättrad verksamhet enligt detta program, 2. att antar ändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare innebärande att avgiften från skall vara per kalenderkvartal, 3. att antar ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift innebärande att avgiften från skall vara att betalas i fyra poster om , 4. att för till anslår 100 milj.kr. (1987/prisnivå) utöver vad regeringen föreslagit. den II Mot. () ()