mot · GB02Jo790 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo790 av och () om återvinningssystem för bilbatterier m. m. Gamla bilbatterier och andra blyackumulatorer skapar problem. Många båtägare har svårt att bli av med det miljöfarliga avfall som ett uttjänt bilbatteri utgör. För är det en förlust att stora mängder bly inte går till återvinning. Dessutom är gamla batterier ett stort miljöproblem om de hamnar på fel ställte. behandlade /87 en liknande motion och betraktade då uttjänta bilbatterier som miljöfarligt avfall. Med hänvisning till att överläggningar då pågick mellan , batteritillverkarna och återvinningsföretag som representanter för kommunerna om insamling och återvinning avstod från vidare ställningstagande. Det kan nu konstateras att dessa förhandlingar varit framgångsrika, och att det är hög tid för att nu göra ett ställningstagande. Enligt en genomförd SIFO-undersökning finns ca 4,2 miljoner bilbatterier i användning. Därutöver finns drygt 800 000 st batterier som inte används och som därigenom utgör ett latent miljöhot. Minst 70 000 st av dessa har hamnat på miljöriktiga ställen (soptippar och kommunala avfallsverk). Detta betyder att omkring bly och utspädd svavelsyra sprids i den svenska naturen. Minst 30 000 och kanske ända upp till 100 000 blyackumulatorer kommer att kastas på miljöoriktiga ställen om inga åtgärder sätts in. I genomfördes en utredning av Småbåtshamnar och deras miljöfarliga avfall 1985:7. I de fritidskommuner som inspekterades finns ca 6 900 båtar upplagda , med totalt ca 13 800 batterier. Dessa batterier byts i genomsnitt ut , dvs. ca 3 450 st . Vid inspektionerna framkom att plats för kasserade batterier saknades överallt och att de ibland ställdes bredvid container, kran eller båt. Dessa togs om hand av hamnvakten som sedan sålde vidare till skrothandlare som besökte platsen. Hamnvakterna uppgav att 175 st batterier uppsamlats totalt. Resten, 3 250 st, hamnar på olika platser, t. ex. i containrar, på sjöbotten, i garage eller hos försäljare av batterier. De batterier som slängs i containrar förs till sopförbränningsanläggning för förbränning som hushållsavfall, och får följande miljöeffekter. Ett bil- eller båtbatteri innehåller bly, svavelsyra (densitet 1,28) och har ett hölje av polypropylen som väger ca . Så länge batteriet innehåller vätskor är det miljöfarligt avfall, men har man tömt batteriet på syran betraktar man det som vanligt industriavfall medan syran är miljöfarligt avfall. När båtbatterier kastas i containern rinner syran sannolikt ut och blandas med övrigt avfall. Vid förbränning blir en del av blyet slaggprodukter, en del fastnar med andra stoftpartiklar på stoftavskiljaren medan en viss mängd faller ner i naturen. Man räknar med att går förbi stoftavskiljaren vilket innebär av ca bly per batteri hamnar i omgivningen. Sammanlagt var blyutsläppet från sopförbränningsanläggning 1984 ca . Om 1 000 batterier från båthamnarna förbränns, vilket kan vara en rimlig mängd , bidrar dessa med eller av den totala utsläppsmängden för bly enbart från . Polypropylen övergår vid riktig förbränning till koldioxid och vatten. säljs omkring 1,2 miljoner batterier. används i personbilar. Återvinningen av uttjänta bilbatterier överstiger inte och insamlingsgraden har minskat. Det betyder att en halv miljon batterier eller bly inte återvinns och blir bly till nya batterier. Till detta kommer ett par tusen ton skrot från industribatterier för reservkraft, eltruckar o.d. Som jämförelse kan nämnas att den svenska blyimporten är ca . Återvinningen av bly ur batteriskrot sköts av ett enda företag. i , som har kapacitet att på ett från miljösynpunkt godtagbart sätt ta hand om alla batterier som kasseras i . I okänd omfattning förekommer det också att bly smälts ut ur batteriskrotet i mindre skala på olika håll i landet. Det går åt svavelsyra bara till nya batterier. Mindre än en fjärdedel följer med vid återvinningen. Totalt för alla batterityper kan utsläppen i miljön uppskattas till . Riktade kampanjer på initiativ från Stiftelsen har gjorts i samarbete med bensinstationer, varuhus och Volvohandlare. Då samlades ca 45 000 batterier in vid en- och tvådagarskampanjer. De hittillsvarande framgångsrika kampanjerna pekar på ett angeläget behov av fasta inlämningsplatser för begagnade bilbatterier fördelade över hela landet. arbetar f. n. med ett projekt, som har till syfte att väsentligt öka insamlingsgraden av uttjänta blybatterier och därvid också främja en miljövänlig hantering av batterierna. Projektet drivs i nära samarbete med tillverkare, skrotbranschen och . Representanter för ovanstående företag har tillsammans med representanter för andra intresseorganisationer samlats i en arbetsgrupp, som under projektets gång lämnats tillfälle att avge synpunkter på det förslag till lösning, som utarbetats av batteritillverkarna och . Förslaget går ut på att , Tudor, och skrothandeln genom bildar ett gemensamt aktiebolag - Returabatt - med syfte att verka för en effektiv insamling och hög insamlingsgrad för startbatterier. Genom att och berörda branschföretag nu är eniga om hur man skall samarbeta med insamlingen av blybatterier, är det nödvändigt att också gör ett sådant ställningstagande. Finansieringen av de kostnader som blir förenade med insamlingen av uttjänta batterier kan lämpligen ske genom att tillverkare och importörer av startbatterier tar ut en avgift vid försäljningen. En sådan avgift kräver en liten administration. För småbatterier har införts ett liknande system med avgift där man också satsär på att gentemot konsumenterna kunna ge information och miljömedvetande. Enligt förslag från de berörda branschföretagen skulle en sådan avgift för bil och fritidsbatterier kunna beräknas till ca . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående förslag till återvinningssystem för bilbatterier och fritidsbatterier. () ()