mot · GB02Sf23 · 1988-03-30 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf23 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:116 om studiemedel Det råder inga delade meningar om utbildningens betydelse för vårt lands framtid. Det finns också en fullständig enighet kring samhällets fastlagda utbildningspolitiska mål: att alla skall ha rätt och möjlighet att bedriva högre studier oavsett kön, kulturell, ekonomisk och social bakgrund. Det studiemedelssystem som infördes skulle vara ett instrument för att styra den utvecklingen och motverka en social snedrekrytering. som gått sedan nuvarande studiemedelssystem infördes har vissa förändringar skett. Totalbeloppet har höjts , uppräkningstalet för återbetalning har också höjts. Ett flertal utredningar har tillsatts för att försöka föreslå ett nytt system, då bristerna system har blivit allt påtagligare. Och bristerna i nuvarande system är allvarliga, den statliga subventionen är direkt avhängig av inflationen. Bidragsdelen har krympt så pass att den inte längre påverkar skuldsättningen. Totalbeloppet räcker inte till den nödvändigaste försörjningen, och de grupper som har svårt att klara återbetalningen på grund av för stor skuld tenderar att växa. Den sociala snedrekryteringen till högre studier, som såg ut att vändas i positiv riktning, kvarstår och håller på att förvärras ytterligare. Förhoppningarna på och direktiven till den studiemedelskommitté som tillsattes 1985 var att den skulle utarbeta ett förslag som skulle stå i överensstämmelse med samhällets utbildningspolitiska mål och ge en positiv effekt på rekryteringen till högre utbildning. Det nya systemet borde också uppfylla de nya krav som kan förväntas med hänsyn till de förändringar som är kända vad gäller minskade ungdomskullar, ökande företagsutbildning och förändringar på arbetsmarknaden. När förslaget presenterades visade det sig att kommittén i huvudsak arbetat utifrån det gällande studiemedelsförslaget. Den största förändringen är att statens subventioner flyttats från återbetalningssidan till bidragsdelen. Främsta motiveringen till denna förändring är att subventionen på så sätt skall bli mer märkbar för den enskilde och förhoppningsvis ge en positiv rekryteringseffekt. I studiemedelskommitténs betänkande saknas dock en analys av de krav som måste ställas på ett fungerande studiemedelssystem fram . Kommittén har inte heller behandlat de samhälleliga effekterna av att ersätta nuvarande lånesystem med en studielön på vare sig kort eller lång sikt. om direktiven haft en begränsande effekt, förslagen fick inte leda till Mot. kostnadsökningar för staten eller kommunerna, så borde studielönalternati- Sf23 vet noga analyseras. Samhällets utgifter för utbildning kan inte enbart ses som kostnader då det inte finns metoder att mäta den samhälleliga inkomsten av investeringar i utbildning. Regeringens förslag till nytt studiemedelssystem bygger i stort på studiemedelskommitténs förslag. Regeringen föreslår dock en höjning i förhållande till kommitténs förslag, av totalbeloppet till av basbeloppet och en höjning av bidragsdelen till av basbeloppet per läsår. Därutöver är regeringens förslag till förändringar, i förhållande till studiemedelskommitténs förslag, marginella. Därmed löser inte heller regeringens förslag de grundläggande problemen för de studerande, och den sociala snedrekryteringen kommer knappast att påverkas i positiv riktning. Det föreslagna totalbeloppet är för lågt. En undersökning från universitets studentkår om studenternas levnadsförhållanden, publicerad , visar att av de heltidsstuderande med studiemedel är det som uppger att de klarar sig på studiemedlen under terminerna. måste arbeta under terminerna. tar lån utöver studielånet. Ju äldre studenterna är desto mer otillräckliga blir studiemedlen. Hälften av studenterna vid är . Studenter från hem utan studietradition är äldre än studenter från hem där någon förälder har eftergymnasial utbildning. Ett lågt totalbelopp bidrar därmed till snedrekryteringen. Avskaffande av barntillägget kommer helt klart att medföra att barn blir ett påtagligare studiehinder än . Visserligen är det inte förenligt med samhällets familjepolitik att studenter skall låna pengar till sina barns försörjning, kostnaderna för barn måste lösas på annat sätt. Men innan denna nya kostnadsprincip finns kan inte barntillägget avskaffas utan att det medför konsekvenser för studerande med barn. Återbetalningen av det av regeringen nu föreslagna studiemedelssystemet skall ske med ett årligt belopp om av inkomsten, och påbörjas efter det att studierna avslutats. Att återbetalningen bestäms i förhållande till inkomsten är en riktig princip men procentsatsen bör differentieras. Det är stor skillnad i att betala på inkomster . och att betala samma procent på en inkomst som är precis över gränsen för att årsbeloppet för återbetalning skall bli av basbeloppet. motsvarar det en inkomst på ca . Avskaffandet av de två återbetalningsfria åren efter studiernas avslutande motiveras med att avgiften blir låg då den kommer att baseras på inkomster intjänade . Vidare anförs att även den subvention som de två betalningsfria åren utgjort bör överföras till bidragsdelen i studiemedelssystemet. Enligt vpk:s uppfattning så innebär inte en uppskjuten återbetalning med en direkt utgiftsökning för statskassan utan leder enbart till att skuldåterbetalningen skjuts upp Och med hänsyn till att de studerande under flera års Mot. studietid tvingats leva under knappa omständigheter behövs de fria åren. En betalningsfri period skapar också problem vid bedömning när studierna är avslutade. Främst för den grupp som inte uppfyller kraven på rätt till studiemedel då de inte klarat av fastställda poängkrav . Om de trots detta fortsätter studierna och finansierar dem genom arbete så tvingas de dessutom att börja återbetalningen av studieskulden. Det behövs klarare regler för när studierna skall anses avslutade. I förslaget till lag om ändring i studiestödslagen anges att årsbelopp och andra avgifter enligt studiestödslagen som inte har betalats inom föreskriven tid får tas ut genom utmätning utan föregående dom eller utslag. Bestämmelsen har funnits tidigare och grundar sig på att studielåntagarna har ingått ett avtal med CSN. Den kommitté som gjort en översyn av studiemedelssystemet borde i detta sammanhang diskuterat och övervägt huruvida bestämmelsen om utmätning står i överensstämmelse med den sociala inriktning som studiestödssystemet bör ha och om det står i överensstämmelse med rättssäkerheten. har det funnits vissa möjligheter för ungdomar att få studiemedel vid gymnasiestudier. Den möjligheten föreslås försvinna helt med det nya förslaget enligt vilket all utbildning i gymnasieskolan för ungdomar hänförs till studiehjälpssystemet. Principen om att ingen skall behöva låna pengar till gymnasiestudier är riktig, men för att ingen skall behöva avstå från tillräckliga gymnasiestudier måste stödet till ungdomar mellan förstärkas ytterligare. En kommande förlängning av de nu tvååriga gymnasielinjerna kommer annars att medföra betydande ekonomiska påfrestningar för många familjer och ungdomar. Vpk:s förslag för framtiden är studielön Det nu föreliggande förslaget löser inte de grundläggande problemen i dagens studiemedelssystem och motsvarar inte kommande behov. Totalbeloppet är för lågt, bidragsdelen för liten och skyddsnätet på återbetalningssidan otillräckligt. Målen med ett studiemedelssystem måste vara att ge acceptabla ekonomiska förhållanden för alla såväl under som efter studietiden. Den sociala snedrekryteringen måste brytas och vändas. Vpk anser att det enda sättet att uppnå dessa mål är statlig studielön för alla. Genom en studielön uppnås bl. * Fastställd och garanterad ekonomisk standard . Härigenom ges trygga ekonomiska möjligheter att studera för alla, och ingen behöver arbeta extra för att kunna försörja sig , vilket ger en direkt effekt på utbildningens kvalitet. * Inga skulder efter avslutad utbildning minskar tveksamheten inför att välja en akademisk utbildning. Detta är speciellt viktigt för de grupper som är underrepresenterade på högskolan och innebär verkliga möjligheter för allas tillträde till högskolan. Många undersökningar har visat att rädslan för skuldsättning är en direkt avgörande faktor när människor väljer om de skall påbörja högskoleutbildning eller ej. * Social trygghet . Genom att studierna får lön på Mot. samma sätt som andra medborgare hamnar de också inom det sociala Sf23 skyddsnät som för övrigt gäller i samhället. * Ökad löneutjämning. Studielön utan återbetalning innebär att de vanliga argumenten om stora studieskulder och förlorade inkomstår för akademiker försvinner, varför denna grupp får betydligt svårare att hävda krav på högre löner än vad arbetet motiverar. * Möjligheter till återkommande utbildning. Det är viktigt att i arbetslivet få möjlighet att vidareutbilda sig inom eller utom sitt fack. * Rekrytering till alla utbildningar. Genom att inga utbildningar favoriseras ekonomiskt framför andra, blir valet av utbildningsväg inte styrt av ekonomiska intressen. * Den företagsanknutna högskoleutbildningen, som kan hota samhällets inflytande över högskolan, kommer inte att framstå som ett attraktivare alternativ från ekonomisk synpunkt. Begreppet studielön har funnits med i debatten om studenternas villkor ända sedan den första studiesociala utredningen tillsattes. Men har begreppet haft olika innebörd, och inga konkreta förslag har presenterats. Vpk anser att följande principer bör ligga till grund för ett system med studielön: * Lika lön för alla högskolestudier. Från vissa håll hävdas att studielön bör ges till dem som väljer ekonomiskt lönsamma utbildningar, t. ex. inom naturvetenskapliga ämnen. * Rimlig ekonomisk standard. Nivån på lönen bör sättas så att den disponibla inkomsten efter skatt motsvarar av basbeloppet. () innebär detta ca . Detta medför möjlighet till en månads semester. Den framtida löneutvecklingen kan förhandlas på samma sätt som t. ex. pensionärerna gör . Det är viktigt att lönen sätts på en sådan nivå att ingen avstår från att studera för pengarnas skull, men så att ingen väljer studier för pengarnas skull. * Prestationsprövad rätt till fortsatt lön. Ungefär samma villkor som (15 poäng per termin med vissa möjligheter till dispenser) bör också gälla . * Maximerad tid. Rätten till betalda högskolestudier bör maximeras till åtta terminer med undantag för linjeutbildningar som varar och för forskarutbildning. * Rätt att läsa utöver den maximerade tiden. Den som vill läsa mer än åtta terminer skall kunna låna pengar som , och i arbetslivet, t. ex. , medför rätt till en termin med studielön. Dessa extraterminer skall i viss utsträckning kunna sparas för att sedan tas ut sammanhängande. Även fortsatt rätt till studieterminer skall vara prestationsprövad. Finansiering av ett studielönssystem är en fråga om samhällets syn på ses högre utbildning som en privat investering i första hand. Men för individen är det inte längre självklart att en högskoleutbildning alltid ger ekonomisk utdelning. Särskilt kvinnor som utbildar sig inom vård- och omsorgsyrken får inte en lön som kompenserar skuldsättning och utebliven inkomst . En samhälleligt finansierad studielön motsvarar i kostnader en Mot. 1987/88 höjning av arbetsgivaravgiften på . Vpk:s förslag med anledning av propositionen Totalbeloppet Även med regeringens förslag till höjning av totalbeloppet till av basbeloppet blir den ekonomiska situationen ohållbar för studerande med barn och för dem som trots kännbara bostadskostnader inte uppfyller villkoren för bostadsbidrag. Totalbeloppet täcker inte heller kostnaderna för dem som studerar på annan ort. De behöver pengar till hemresor och har ofta kostnader för bostad på studieorten även . Då studiemedel endast utgår under terminerna är det nödvändigt för de studerande att arbeta under ferierna. Undersökningen från visar att medelstudenten bara hade råd att vara ledig . hade inte råd med någon ledighet alls. Enligt semesterlagen har alla förvärvsarbetande rätt till fem veckors betald ledighet . Enligt vpk:s mening bör totalbeloppet även ge utrymme för viss ledighet under terminsuppehåll. Vi föreslår att totalbeloppet höjs till av basbeloppet. Barntillägget bör finnas kvar men göras om till bidrag och fastställas till av basbeloppet. Om detta förslag inte vinner politisk majoritet föreslår vi att barntillägget skall finnas kvar med nuvarande utformning. De övergångsregler som föreslås i propositionen för barntilläggets avskaffande utestänger studerande som är underhållsskyldiga för barn. Bidragsdelen i studiemedelssystemet är betydelsefull ur rekryteringssynpunkt då den är en direkt överblickbar förmån. Successiv höjning av bidragsdelen är också ett steg mot studielön. Vpk föreslår därför att bidragsdelen höjs till av basbeloppet, vilket värdesäkrar bidragsdelen som då kommer att utgöra av totalbeloppet. Vpk delar kommitténs och regeringens uppfattning att återbetalningen skall inkomstrelateras. Men enligt vår mening finns det starka skäl som talar för att procentsatserna bör differentieras. Under viss inkomst vid heltidsarbete skall befrielse ske för det året och motsvarande skuld avskrivas. Vi föreslår att gränsen för avgiftsbefrielse och skuldavskrivning fastställs till 3,5 basbelopp. Vid inkomster mellan 3,5 och 5 basbelopp skall den årliga avgiften vara av årsinkomsten och över 5 basbelopp av årsinkomsten. Vid deltidsarbete bör årsbeloppet fastställas till . understiger av basbeloppet. Vid inkomster från deltidsarbeten som grundar årsbelopp av basbeloppet skall återbetalningen ske av årsinkomsten på den del av inkomsten som överstiger den lönenivå som ger ett årsbelopp på av basbeloppet. Inkomster från deltidsarbete som medför årsbelopp med högre belopp än av basbeloppet skall medföra en återbetalning på på hela årsinkomsten, och vid inkomster över 5 basbelopp betalas av årsinkomsten. Återbetalningen skall påbörjas först under det tredje året efter det att studiestöd senast uppburits. Samma regler som gäller för utmätning vid andra obetalda skulder skall tillämpas vad gäller studiemedlen. Utmätning skall föregås av dom eller utslag. I propositionen föreslås att all utbildning i gymnasieskolan för ungdomar hänförs till studiehjälpssystemet. Som tidigare anförts instämmer vpk i den principiella uppfattningen att ingen skall behöva skuldsätta sig för gymnasiestudier. Men trots höjning av studiebidraget och inackorderingstillläggen så måste de ekonomiska villkoren för ungdomar mellan förbättras. Den sociala snedrekrytering som kan mätas vid universitet och högskolor grundas redan vid gymnasiestudierna. Det finns undersökningar som visar att det finns ett klart samband mellan valet till gymnasieskolan och föräldraekonomin. De nu tvååriga gymnasielinjerna skall förlängas till , bl. a. med motiveringen att minska snedrekryteringen genom att alla gymnasielinjer skall ge kompetens för högskolan. Om man vid en förlängning av de nu tvååriga linjerna inte tar hänsyn till att gymnasieval även sker efter familjens ekonomiska situation, så kan en förlängning få helt oönskade effekter. Dels ökar risken för avhopp, dels ökar riskerna för att ungdomar helt avstår från gymnasiestudier om det i stället finns möjligheter att få arbete direkt. redovisar i en rapport (Det omöjliga systemet, en studiemedelsantologi utgiven av ) några tendenser som troligen får genomslagskraft . Då kommer det att råda en konkurrens om ungdomarna mellan företagen och mellan näringslivet och utbildningsväsendet. Konkurrensen kommer att driva upp ungdomslönerna vilket i sin tur minskar intresset för utbildning hos ungdomarna, eftersom näringslivet kommer att efterfråga arbetskraft under alla förhållanden. hänvisar också till undersökningar som visar att ungdomar från lägre socialgrupper är mer känsliga för ekonomiska incitament än andra ungdomar. På så sätt kan utvecklingen leda till att den sociala snedrekryteringen till högre utbildning skärps ytterligare. Vpk menar att detta är en utveckling som måste förhindras. Enligt vår mening kan det bara ske genom att förbättra den ekonomiska situationen för gymnasieeleverna. Regeringen bör därför utreda förutsättningarna för att ge gymnasieelever , som påbörjat sina gymnasiestudier före 1987/88 Sf23 , ett förstärkt ekonomiskt stöd. Förslagsvis skall detta komple- Mot. ment till studiehjälpen motsvara bidragsdelen i studiemedelssystemet eller Sf23 viss del därav. Cirka en tredjedel av studiemedelstagarna, omkring 50 000 studerande genomgår utbildning i gymnasieskolan, kommunala vuxenutbildningen och folkhögskolan. Även för dessa elever bör principen att ingen skall behöva skuldsätta sig för studier under högskolenivå gälla. Om denna grupp frigörs från studiemedelssystemet skapas ett stort resursutrymme för förbättringar för dem som läser vid universitet och högskolor. Vi föreslår därför att vuxenstuderande som studerar under högskolenivån skall få sina studier finansierade genom det särskilda vuxenstudiestödet. Det nya studiemedelssystemet träder i kraft . Enligt förslaget skall de som har studielån enligt nu gällande regler efter ansökan få en återbetalning enligt de nya bestämmelserna. Deras återbetalning skall då inte få överstiga av avgiftsunderlaget . De som får återbetalningsskyldighet enligt både de gamla och nya reglerna skall inte behöva erlägga högre årsbelopp än vad som motsvaras av av den egna årsinkomsten. Det bör ligga i samhällets intresse att så många som möjligt väljer att betala igen de gamla studielånen efter de nya reglerna. Men de som erhållit studiemedel har inte fått del av den subvention som bidragsdelen i det nya systemet utgör. Om subventionen nu som regeringen anger, flyttas från återbetalningssidan till tilldelningssidan, så förlorar de gamla studiemedelstagarna ytterligare i förhållande till dem som omfattas av det nya systemet. Därför bör de som har skulder i nuvarande studiemedelssystem få en avskrivning av skulden om de väljer att betala skulden efter de nya reglerna. I propositionens förslag till nytt studiemedelssystem beräknas kostnaderna för staten öka med ca 300 milj. kr. Men med hänsyn till att studielånen enligt förslaget skall finansieras utanför statsbudgeten kommer statens utgifter för studiemedlen till en början att minska väsentligt. Regeringen lägger i detta sammanhang inget förslag till finansiering av de ökande kostnaderna, utan aviserar endast kommande förslag till finansiering. Vpk:s förslag till omedelbara förbättringar i studiemedelssystemet, medför ökade kostnader om ca . Den av oss föreslagna förändringen av finansieringen av studiestödet till vuxenstuderande under högskolenivå motsvarar en höjning av arbetsgivaravgiften . Det kan knappast anses orimligt att arbetsgivarna får ett ökat ansvar för utbildning av människor som redan finns i arbetslivet och som inte tidigare haft möjligheter att få gymnasiekompetens. vuxenstuderande under högskolenivå utgör ca en tredjedel av studiemedels- Mot. 1987/88 tagarna kommer betydande resurser att frigöras för högskolestudier. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en utredning om studielön efter de principer som föreslås i motionen, 2. att beslutar att totalbeloppet skall utgöra av basbeloppet, 3. att beslutar att barntillägg skall utgå som bidrag och fastställas till av basbeloppet per barn och år, 4. att beslutar, i händelse av att yrkande 3 ej bifalls, att barntillägget skall kvarstå enligt nu gällande bestämmelser, 5. att beslutar att bidragsdelen skall utgöra av totalbeloppet och fastställas i procent av basbeloppet, 6. att beslutar att återbetalning skall påbörjas tidigast under tredje året efter det att studiestöd senast uppburits, 7. att beslutar att hos regeringen begära förslag till regler för återbetalningen vilken skall vara inkomstrelaterad med differentierade procentsatser enligt förslaget i motionen, 8. att beslutar att inkomster från heltidsarbete under 3,5 basbelopp skall medföra avgiftsbefrielse för det året samt avskrivning på skulden med belopp motsvarande årsavgiften, 9. att beslutar att inkomster från deltidsarbete som skulle ge ett årsbelopp på av basbeloppet beräknat på av årsinkomsten medför avgiftsbefrielse och avskrivning på skulden med belopp motsvarande årsavgiften, 10. att beslutar att utmätning av obetalda studieskulder skall föregås av dom eller utslag, 11. att beslutar att hos regeringen begära en utredning om ekonomiskt stöd till gymnasieelever i åldrarna som påbörjat sina gymnasiestudier , 12. att beslutar att vuxenstuderande under högskolenivå skall överföras från studiemedelssystemet till det särskilda vuxenstudiestödet, 13. att beslutar att de som har skulder enligt nuvarande studiemedelssystem får en avskrivning av skulden då de väljer återbetalning enligt de nya reglerna. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)