ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk808 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk808 av () om vinauktioner Intresset för viner har stigit . Till en del är detta en följd av den upplysning och propaganda som drivits från Vin- och Spritcentralens och Systembolagets sida.Till en del är det en följd av allmän internationalisering och ökat umgänge över gränserna. Det ökade intresset för vin har lett till att allt fler personer börjat att samla viner och bygga upp egna vinkällare. Moraliska synpunkter på denna utveckling kan vara av skilda slag, men det synes knappast vara något samhällsintresse att direkt motverka den. Det är naturligt att den person som byggt upp en vinsamling inte nödvändigtvis själv behöver konsumera den. Vidare gäller att viner av bättre kvalitet ofta har lång beständighet. Därtill kommer att äldre årgångar av viner normalt inte förekommer i Systembolagets sortiment. kan privatpersoner, sammanslutningar etc. inte lagligen försälja viner. Inte heller går det att via exempelvis Systembolagets försorg försälja äldre årgångar som inte längre saluförs i systemets butiker. Det för att exempelvis anhöriga till en person som avlidit och lämnat efter sig en vinsamling egentligen inte kan avhända sig denna mot pekuniär ersättning. En annan speciell konsekvens av detta förhållande att en vinkällare efter en framliden person - oavsett vilket värde den än må ha - inte kan åsättas något marknadsvärde och därför saknar förmögenhetsvärde. Frånvaron - eller snarare förbudet - mot vinauktioner bryter vidare mot ett av välfärdsekonomins centrala mått, det s. k. paretokriteriet. Detta säger att en åtgärd som gagnar någon men inte skadar någon bör genomföras ity att den allmänna välfärden därigenom stiger. Det är uppenbart att ett införande av vinauktioner skulle gynna antingen säljare eller köpare (sannolikt bådadera) och därför uppfyller paretokriteriet. Huruvida auktionerna bör genomföras i Vin- och Spritcentralens eller i Systembolagets regi synes mig vara en praktisk fråga som det här inte finns anledning att gå djupare in på. Vinauktioner bör lämpligen till att börja med införas på prov i någon eller några av våra större städer. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillåta Vin- och Spritcentralen eller Systembolaget att på prov genomföra vinauktioner i vårt land. 1987/88 Sk808
mot · GB02Sk809 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk809 av och () om försäljningen av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So213 hemställs att hos regeringen begär att villkoren för försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat skärps. () () -ti, ;: .
mot · GB02Sk810 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk810 av m. fl. om alkoholpolitiken Mot. 1987/88 Sk810813 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So220 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den allmänna inriktningen av alkoholpolitiken samt regeringens övergripande ansvar i detta sammanhang, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande utnyttjandet av skatteinstrumentet i alkoholpolitiken. () () () () () ()
mot · GB02Sk813 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk813 av m. fl. (fp) om dryckesskatten En väg att minska konsumtionen av alkohol är att på alla sätt stimulera till konsumtion av alkoholsvaga eller alkoholfria alternativ till de rena alkoholdryckerna. Som måltidsdryck är lättöl ett utomordentligt alternativ till starkare öl och vin. Även som sällskapsdryck torde lättölet kunna finna en större marknad än . Läskedrycker är mycket bra alternativ till alkoholhaltiga drycker för framför allt ungdomar. I enkäter , gjorda av på uppdrag av Systembolaget, Ansvar och , anges undantagslöst läskedrycken som det förnämsta alternativet till alkoholdrycker när man vill ha feststämning. Statsmakternas sätt att stimulera konsumtionen av läskedrycker och lättöl är främst att använda skatteinstrumentet. utgår skatt enligt lagen om dryckesskatt på såväl läskedrycker som lättöl, trots att denna typ av beskattning huvudsakligen anses ha alkoholpolitiska grunder. Statens intäkter från skatten på läskedrycker och lättöl uppgår till drygt 200 milj. kr. vid dagens konsumtion och skattesatser. Med hänsyn till att skatteintäkterna från alkoholdryckerna kan räknas i mångmiljardbelopp torde det vara fullt möjligt att avskaffa skatt på läskedrycker och lättöl och kompensera statskassans bortfall genom att justera skatterna på alkoholdrycker så att motsvarande belopp inflyter från dessa. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av lagen om dryckesskatt så att läskedrycker och lättöl undantas från beskattning.
mot · GB02Sk814 · 1988-01-21 00:00:00 — av i m. fl. (s) om alkoholskatten på öl När 1977 fattade beslut om den alkoholpolitik som gäller skedde det vid då alkoholkonsumtionen var den högsta under 1900talet. 1976 var nämligen konsumtionen av ren alkohol per invånare . Mellanölet svarade för av konsumtionen, varför det naturligtvis innebar en drastisk sänkning av konsumtionen när mellanölet försvann. Avsikten med alkoholpolitiska beslut var dels att sänka den totala konsumtionen av alkohol, dels att genom prisdifferentiering stimulera till konsumtion av svagare alkoholdrycker. Vad som hände efter 1977 var att konsumtionen av sprit gick ned, vin och starköl gick upp och öl gick ned. Det blev alltså en förskjutning uppifrån och nedifrån till de mellanstarka produkterna. Vi var många som 1977 ifrågasatte klokheten i att ta bort mellanölet. Att förbjuda ett gott öl som av många konsumenter i vårt land användes som måltidsdryck och därmed tro att missbruksproblemen skulle minska var en felsyn. Visserligen sjönk den totala alkoholkonsumtionen men missbruksproblemen finns fortfarande kvar. har mellanölet om än under annan beteckning funnits till servering på flera restauranger. I systembutikerna har ett antal importerade öl av samma karaktär funnits. Med början kommer även svensktillverkat mellanöl att säljas i systembutikerna. Ur alkoholpolitisk synpunkt är det tillfredsställande att systemets sortiment utökas med svenskt öl som är alkoholsvagare än starkölet. Alkoholpolitiken syftar ju till att främja konsumtion av svagare drycker på de starkares bekostnad. har mellanölet av starkölsvolymen. För att minska starkölets kraftiga uppgång till förmån för det svagare ölet måste emellertid en skillnad i pris föreligga. En avslutad Sifo-undersökning visar att av dem som köper starköl skulle föredra mellanöl om detta fick en skatt som betydde lägre pris än vad som gäller för starköl. kostar båda ölsorterna mellanöl och starköl lika mycket för kunden såväl på restaurang som på systemet. Detta på grund av att framställningskostnaderna är lika samt att skatt . per liter läggs på oavsett alkoholstyrka. är skatten på folköl . per liter och starköl . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om införande i lagen om rusdrycksskatt av en ny skatteklass mellan nuvarande klass II och klass III. () () 1987/88 Sk814
mot · GB02Sk815 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk815 av m. fl. (fp) om alkoholpolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: So237 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om restriktioner och förebyggande åtgärder, 2. att beslutar att ge regeringen i uppdrag att överväga åtgärder som är ägnade att stävja de problem som är förknippade med snabbvinssatserna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regelbundna höjningar av alkoholpriset, 4. att hos regeringen begär förslag om höjning av alkoholskatten i enlighet med vad i motionen anförts, 5. att hos regeringen begär förslag om beskattning efter alkoholstyrka i enlighet med vad som sägs i motionen. () () () ()
mot · GB02Sk818 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk818 om skyldighet för Systembolaget att ta emot tomburkar Genom information och ständig påverkan försöker vi inpränta hos både barn och vuxna hur viktigt det är att hålla naturen ren och inte slänga skräp omkring sig. Tack vare ett intensivt informationsarbete är nu de flesta människor mycket medvetna om vikten av att bevara och skydda vår miljö. Allt större har också insikten blivit om behovet av hushållning med jordens resurser och av återanvändning. När aluminiumburken introducerades fick tillverkaren förbinda sig att samla in burkarna och betala ut pant för dem. Detaljhandeln gör sin insats genom att ta emot burkarna i särskilda automater, en hantering som naturligtvis kräver både personella och andra resurser. Återvinningen är nu mycket bra tack vare detta arbete och en ökad information. Det statliga monopolföretaget vägrar emellertid att ta sitt ansvar. Trots att man säljer ca 145 miljoner burkar öl vägrar man att ta emot några tomburkar. Motiveringen är att försöksverksamheten, som genomfördes på , visade mycket dåligt resultat. av burkarna återlämnades. Ett viktigt argument mot detta är att försöket genomfördes alldeles i början av hanteringen med burkar, innan människor hunnit tillägna sig vanan att lämna tillbaka dem. Situationen är nu helt annorlunda. Miljömedvetandet är väsentligt högre, panten likaså. Även om återvinningsprocenten jämfört med det nu mycket gamla Gotlandsförsöket endast kunde ökas till så skulle det med Systembolagets försäljningsvolym betyda 14 miljoner 500 000 burkar! Också Systembolaget bör besinna sitt miljöansvar och ta emot tomburkar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Systembolaget skall ta emot tomburkar.
mot · GB02Sk819 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk819 av och () om försök med inköpsbegränsning av alkohol I ett riksupprop för inköpsbegränsning av alkohol presenteras skrämmande och väl grundade fakta angående medicinska och sociala skador orsakade av alkoholmissbruk: - Ca 6 000 människor dör av alkoholskador i . - 300 000-500 000 personer i missbrukar alkohol. - Ca 100 000 barn lever i missbrukarhem. - Omkring en miljon människor i lider direkt (missbrukarna) eller indirekt (de anhöriga) av alkoholmissbruket. - av all misshandel (speciellt kvinnomisshandel) utförs av alkoholberusade personer. - av akutsjukvårdens platser utnyttjas för vård av personer med alkoholbetingade sjukdomar. - av patienterna på de psykiatriska sjukhusen har alkoholberoende sjukdom. - Ca är samhällets sammanlagda nettokostnad för alkoholmissbruket . Uppropet hade fått stöd av 200 professorer i medicin, 6 000 läkare, 1 800 poliser, 200 000 personer bland allmänheten, av , fem av och sex kristna samfund. Försäljningen av alkohol (per person) i fördubblades . Därefter skedde en minskning av alkoholförsäljningen med . Främsta orsaken till minskningen är sannolikt att mellanölet togs bort. Både svenska och internationella erfarenheter av alkoholrestriktioner talar för att det är en effektiv väg att få en avsevärd minskning av alkoholskadorna. har både alkoholförsäljning och skador genom alkoholmissbruk stått stilla på en oacceptabelt hög nivå trots stora satsningen på information, vård och rehabilitering. Det är uppenbart att de åtgärder som vidtagits är helt otillräckliga. För att få en radikal minskning av alkoholmissbrukets skador föreslår vi därför ett treårigt vetenskapligt planerat och genomfört försök med inköpsbegränsning av alkohol. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett 3-årigt försök med inköpsbegränsning av alkohol. () () 1987/88 Sk819
mot · GB02Sk820 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk820 av Per () om dryckesbeskattningen m. m. Det alkoholpolitiska målet är att alkoholkonsumtionen skall sänkas . Det klassiska sättet att nå målet att få ned konsumtionen har varit att med skatternas hjälp höja priserna. Skall man i ett land med höga skatter och en, i internationell jämförelse förhållandevis låg alkoholkonsumtion nå de mål som ställts upp, är det viktigt att målmedvetet satsa på flera åtgärder än att förlita sig på enbart skattehöjningar. Ökad upplysning om alkoholens skadeverkningar är ett område som bör prioriteras högre och bearbetas med större målmedvetenhet för att vinna allmänhetens förtroende och därmed ge resultat. Ett annat område som bör ses över är fördelningen av skatteuttaget på alkoholfria och alkoholhaltiga drycker. Alkoholfria drycker bör helt befrias från dryckesskatt. Inkomstbortfallet för denna åtgärd bör kunna återtagas genom en höjd skatt på alkoholdrycker där procentuellt högre skatt läggs på alkoholstarka drycker. Om upplysning och förändring av skattesatserna ej leder till väsentlig minskning av alkoholkonsumtionen i så bör inköpsregistrering och prov med inköpsbegränsning genomföras för att skall uppnå målsättningen att minska alkoholkonsumtionen . Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omfördelning av dryckesskatten, upplysning om alkoholens skadeverkningar, inköpsregistrering och inköpsbegränsningar av alkoholdrycker.
mot · GB02Sk822 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk822 om sänkning av åldern för alkoholinköp vid Systembolaget Den svenska alkoholpolitiken bör präglas av upplysning, attitydbildning och baseras på enskilda människors ansvarstagande och inte på regleringar, detaljförbud och förmyndarmentalitet. Onödiga förbud och detaljregleringar motverkar sitt syfte och undergräver respekten för de välmotiverade restriktioner som måste finnas. När det gäller åldersgränsen för inköp av alkohol är det rimligt att en sådan existerar. Att åldern ska vara är däremot inte rimligt, när myndighetsåldern i är . När ungdomar är 18 får de: - rösta vid allmänna val - väljas in i riksdag, landsting eller kommunfullmäktige - uttas till värnpliktstjänstgöring - gifta sig (dock ej köpa till bröllopet) - ta körkort för bil och motorcykel - ta motorflygcertifikat m. m. Men inte köpa alkohol vid Systembolaget. Lagstiftningen inom detta område behöver ändras. Vid , myndighetsåldern, skall man självfallet kunna handla vid Systembolaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att åldersgränsen för inköp av alkoholvaror sänks från nuvarande 20 till .
mot · GB02Sk826 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk826 av m. fl. (c, fp) om åtgärder för att minska den totala alkoholkonsumtionen Att den totala alkoholkonsumtionen skall minskas med fram är regering och riksdag överens om. Däremot är det inte klart uttalat hur detta skall ske. Att prisinstrumentet skall användas i konsumtionsminskande syfte är fastlagt. Det bör dock fastställas att detta skall ske genom en årlig prishöjning på alkoholen utöver den allmänna kostnadsutvecklingen. Från vetenskapliga studier vet man att den nivån på skattehöjningar ger önskad konsumtionsminskning. Vidare bör beslut fattas om att antalet serveringsställen inte får öka. Ej heller får nya systembolagsbutiker beslutas utöver de regler som gäller. De s. k. snabbvinsatserna skall endast få säljas i systembutiker. Bryggerinäringen uppmanas att skyndsamt sanera sin reklam och marknadsföring. beslut att ungdomsåren skall hållas alkoholfria ställer stora krav på bl. a. skolan och folkrörelser. Genom undervisning och information samt ökat stöd till och andra som tillhandahåller alkoholfria, icke kommersiella miljöer, skall målsättningen aktualiseras. Det s. k. alkohol- och bör ges resurser att mera kraftfullt utföra sitt arbete. Andra åtgärder som bör prövas är att höja serveringsåldern för alkohol till och att på olika sätt stimulera till alkoholfrihet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en handlingsplan för att minska den totala alkoholkonsumtionen och därmed alkoholskadorna. () ()
mot · GB02Sk827 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk827 av m. fl. (s) om ändrad skatt på alkoholfria drycker har regeringen, inom ram, och i samarbete med startat en särskild informationskampanj med inriktning på ungdomen. Den s. k. BOMAN-gruppen leder arbetet och kampanjen skall inriktas på opinionsbildning i samarbete med olika myndigheter och organisationer. Arbetet skall ha sin utgångspunkt i ungdomars levnadsvillkor och värderingar och man skall också uppmärksamma olika vuxengrupper, särskilt då de som finns i omedelbar närhet av ungdomar. Preliminära uppgifter om konsumtionen tyder på att alkoholkonsumtionen har dämpats mycket litet. Det av WHO rekommenderade målet om en 25-procentig minskning fram kommer inte att uppnås om inte kraftfulla åtgärder vidtas inom en rad områden. Under förutsättning att konsumtionskurvan har en jämn tillbakagång borde nedgången renderat i en totalkonsumtion på ren alkohol per innevånare . siffra torde ligga något högre. För att kunna uppnå detta mål och därmed också minska alkoholskadorna är det nödvändigt att ge ungdomar goda dryckesvanor från unga år. Här finns en rad goda initiativ som visar att man kan framställa goda alkoholfria drycker som väl tillgodoser breda konsumentgruppers smak. Bryggerierna tillverkar lättöl och läskedrycker, musterierna andra alkoholfria alternativ och olika utländska producenter framställer ett omfattande kvalitetsmässigt sortiment. Det är angeläget att stimulera försäljningen av alkoholfria drycker och framför allt att skapa en attraktionskraft i dessa så de accepteras av ungdomsgrupperna. I den hälsovåg som drar över världen finns starka tendenser till att man väljer alkoholsvaga eller alkoholfria alternativ. Därför bör stimulansåtgärder sättas in för att dels öka konsumtionen av alkoholfria drycker, dels medverka till olika former av produktutveckling av dessa. Ett sätt att öka attraktionskraften hos de alkoholfria dryckerna är att befria lättöl, läsk och övriga alkoholfria drycker från skatt. Visserligen anför SkU i sitt yttrande 1987/88:5 om alkoholfrågor m. m. att skatten inte saknar statsfinansiell betydelse. Enligt vår uppfattning torde det, om statsfinansiella skäl kan anföras mot motionen krav om skattefrihet på alkoholfria drycker, vara rimligare att införa skatt på t. ex. snabbvinsatser och/eller beskatta den omfattande resandeinförseln av alkohol. Skattebortfallet i de berörda fallen torde röra sig om belopp kring miljarden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av omfördelning av skatterna på alkoholfria resp. alkoholhaltiga drycker. 1987/88 Sk827. () () () () ()
mot · GB02Sk828 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk828 av och i (c) om alkoholbeskattningen har allt fler röster höjts, inte minst i , för att reformera beskattningen av alkoholdrycker. Systemet med ett sätt att beskatta spritdrycker, ett annat att beskatta vin och ett tredje att beskatta öl har skapat flera oönskade effekter. Bland spritdryckerna har de med låg alkoholhalt kommit att bära en oproportionerligt hög skatt. Inom vinsegmentet drabbas s.k. kvalitetsviner, som rimligen inte bidrar till alkoholproblem, av hög skatt genom procentavgiften. får enkla viner en förhållandevis låg skatt, särskilt i jämförelse med starköl. Vidare har systemet att beskatta vin resulterat i uppkomsten av produkter, som kan liknas vid skatteplanering från producentens och detaljhandelns sida. Det förnämsta exemplet är vindrinken , som är ett förskuret vin, dvs. med tillsatt ren alkohol, för att ligga så nära den övre alkoholgränsen för lättvin som möjligt. Skatteinstrumentet skall bl. a. användas till att ge konsumenterna incitament att välja svagare drycker. En medveten prisdifferentiering till förmån för de svagare dryckerna framstår (därför) som alkoholpolitiskt välgrundad framhöll statsrådet i proposition 1976/77:108, som antogs av och bl. a. ledde till Lagen om dryckesskatt. har skatteinstrumentet i första hand använts för att minska konsumtionen av alkoholdrycker, oavsett starka eller svaga. Endast i undantagsfall har ändringarna i Lagen om dryckesskatt grundats på ambitionen att förändra dryckesmönstret enligt intentioner. Under åtskilliga år har haft att ta ställning till motioner med krav på reformering av dryckesskatten. Kraven har avvisats av skatteutskottet, stundom under hänvisning till att det i pågår studier av hur en annorlunda beskattning skall se ut. Ett flertal förslag till hur en alkoholbeskattning med utgångspunkt i dryckernas alkoholhalt kan se ut har presenterats för såväl enskilda riksdagsledamöter som skatteutskottet och regeringen. Den långa erfarenhet av alkoholbeskattning som finns inom kompletterad med den störtflod av förslag, som presenterats , och den allt starkare opinionen för en reform av dryckesbeskattningen, bör rimligen innebära att regeringen nu är väl att föreslå en ny lag om dryckesskatt med alkoholhalten som avgörande för skatteuttaget. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ny lag om dryckesskatt med alkoholhalten i dryckerna så som avgörande för skatteunderlaget. () () 1987/88 Sk828
mot · GB02Sk829 · 1988-01-26 00:00:00 — av () om returburkshanteringen hos Systembolaget 1987/88 Sk829-838 Genom pantsystemet på aluminiumburkar och en hög grad av returhantering, där konsumenterna visat ansvarstagande för miljön, återvinns en stor del av tomburkarna. Detta sker dock till priset av ett merarbete för detaljhandeln, som får ta på sig ett ganska kladdigt besvär med hantering av returburkarna. Inte minst genom den ökade starkölsförsäljningen har Systembolaget blivit en av de största försäljarna av aluminiumburkar. Men det statliga monopolföretag, som står för försäljning av de alkoholstarkare burkförpackade dryckerna, undandrar sig sin del av ansvaret för miljö och kundservice genom att vägra ta tillbaka aluminiumburkar. Detta kan inte accepteras. Systembolaget måste tvärtom föregå med gott exempel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av förbättrad kundservice från Systembolagets sida. 1 1987/88.
mot · GB02Sk830 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk830 om översyn av lagen om handel med drycker Det är enligt svensk lag förbjudet att bli berusad på krogen. Och det är personalen som skall kontrollera att inte gästerna får i sig för mycket. Det som reglerar detta är lagen (1977:293) om handel med drycker. Ett undantag från kravet på såväl besökarnas kroppsställning som fördelningen mellan fast och flytande föda finns dock. Det gäller s. k. kyrkliga behov, företrädesvis vid nattvard. Detta regleras dock enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, . Lagen om handel med drycker bör, enligt min mening, ändras. Den är ett exempel på den detaljbyråkrati som redan har för mycket av. Den bidrar heller inte till den avsedda effekten att minska alkoholkonsumtionen eller att motverka sociala problem. Uttrycket "i dricker man mjölk på krogen och öl i tunnelbanan" berättar om en effekt som denna lagstiftning för med sig. Det är bättre att en större andel av den totala alkoholkonsumtionen sker under ordnade former på barer och restauranger i stället för att det sker i ensamhet i bostäder eller på allmänna platser. Det finns ett redan utarbetat förslag till lagändrig. På finns en utredning som föreslår att mattvånget slopas. Det är enligt min menng hög tid att damma av denna och föreslå att lagen om handel med drycker liberaliseras. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändringar i lagen (1977:293) om handel med drycker i enlighet med vad som anförts i motionen.