mot · GB02Sk825 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk825 av och () om serveringen av alkohol har antalet serveringstillstånd ökat . har serveringstillstånden för alkohol i storstäderna ökat med . Antalet serveringstillstånd för spritdrycker har ökat med 48,, antalet serveringstillstånd för vin har ökat med 28,6 . 1986 svarade serveringen av sprit för 3,av den totala konsumtionen. För vinet var motsvarande siffra 8,medan nästan en tredjedel av starkölskonumtionen sker på serveringsställen av olika slag. Det finns internationella undersökningar som visar att den alkohol som förtärs på restaurang inte ersätter konsumtion i hemmen, utan adderas till den konsumtionen. Det finns en tendens i den alkoholpolitiska debatten att negligera alkoholserveringen. Detta är delvis ett resultat av restaurangnäringens information om hur liten andel av den totala konsumtionen som sker på pubar, diskotek och traditionella restauranger. Informationen är ett led i näringens strävan att ytterligare öka lönsamheten i alkoholserveringen. Utvecklingen är oroande eftersom alkoholvanorna i förändrats kraftigt . Den ständigt ökande vin- och starkölskonsumtionen har ökat andelen av alkoholkonsumenter. Kvinnorna svarar för omkring en tredjedel av den totala alkoholkonsumtionen, och det är främst de yngre kvinnorna som svarar för ökningen. Ungdom under svarar också för en betydande del av alkoholkonsumtionen. Kort sagt kan man slå fast att alkoholvanorna förändrats så att yngre män och kvinnor är den stora gruppen alkoholkonsumenter. var det medelålders män. Denna förändring kan delvis förklaras av ett ökat antal serveringstillstånd. Serveringsställena är viktigaste kanalen för alkoholindustrin att marknadsföra en alkoholpositiv livsstil. Om skall klara målsättningen att minska den totala alkoholkonsumtionen för att därmed minska skadorna - i den takt som det s. k. WHOmålet innebär, fram - måste åtgärder vidtas för att begränsa konsumtionen som sker på restauranger och andra serveringsställen. Den gällande lagstiftningen är restriktiv, men allt för många kommuner och länsstyrelser uppträder som om lagen förändrats i en mer tilllåtande riktning. Ett alkoholserveringstillstånd är ingen rättighet för varje restauratör. Det privata vinstintresset i alkoholhanteringen får inte väga tyngre än kommunernas ansvar för den egna miljön. Det finns skäl att överväga om samhället bör införa en licensavgift eller särskild serveringsskatt. Vidare bör övervägas om antalet tillstånd att servera alkohol bör maximeras, så att nytt tillstånd inte kan beviljas förrän något annat serveringsställe lagts ner eller mist sina rättigheter. Vidare bör det noga övervägas om inte serveringsåldern för alkohol skall höjas till så att samma åldergräns gäller för servering som för inköp på systembolagsbutik. har utarbetat ett förslag om licensavgifter, som skall täcka stadens kostnader för kontroll m. m. av alkoholserveringen. Denna idé bör noga övervägas eftersom alkoholens roll i våld på allmän plats är mycket stor och är intimt förbunden med krogar, pubar och diskotek. Mot bakgrunden av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot alkoholservering. () () 1987/88 Sk825