ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sf319 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf319 av m. fl. om utbildning om kvicksilverförgiftning för försäkringskassornas personal, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So475 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att och försäkringskassornas personal bör utbildas om kvicksilverförgiftning. fp) () 1987/88 Sf319 328 1 1987/88. Nr S/319328
mot · GB02Sf320 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf320 av () om kommunala bostadstillägg, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So261 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om statsbidrag till kommunalt bostadstillägg i enlighet med motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anhörigvård.
mot · GB02Sf321 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf321 av m. fl. (m) om sänkta socialavgifter för idrotten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr417 hemställs att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för debitering av socialförsäkringsavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen. inger (m) Hans Nyhage (m)
mot · GB02Sf322 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf322 av m. fl. (fp) om tillfällig föräldrapenning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So637 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om rätt att överlåta den tillfälliga föräldrapenningen på det sätt som föreslås i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av reglerna för tillfällig föräldrapenning så att denna rätt kan utnyttjas när ett daghem stängs. () fp) hr/and (fp) () DanieI Tarschys (fp) () () ()
mot · GB02Sf323 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf323 om arbetsgivaravgifterna för små och medelstora företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sk450 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att arbetsgivaravgiften enbart skall vara relaterad till tryggandet av pensioner och övriga socialförsäkringsförmåner i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GB02Sf324 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:S024 av och () om arbetsskadeärenden, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So715 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade handläggningsrutiner av arbetsskadeärenden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av lagen om arbetsskadeförsäkring.
mot · GB02Sf325 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf325 om pensionstillskott till undantagandepensionärer Vid behandling i , SfU 1986/87:10, av frågan om pensionstillskott till pensionärer som har haft undantagande från ATP har beslutat att ge regeringen till känna behovet av att närmare undersöka denna pensionärsgrupps behov av ekonomiskt stöd och att en sådan undersökning borde kunna ske inom den då pågående pensionsberedningen. Detta kan inte anses som annat än den obotfärdiges förhinder. Behovet av ekonomiskt stöd för denna grupp borde för länge sedan ha varit känt för dem som har att besluta i ärendet. Låt ett pensionsbesked daterat ge besked härom. erhåller för 1987 ett belopp om . Ett pensionstillskott för denna grupp borde vara en självklarhet. , pensionsberedningens ordförande, gjorde vid ett sammanträde följande uttalande: Den socialdemokratiska riksdagsgruppen har numera ingenting emot att ATP-undantagarna får sitt pensionstillskott, men när detta förelädes blev det ett klart nej med motiveringen att den som inte varit med i ATP ej heller skulle få del av några ATP-pengar. Det som är anmärkningsvärt i detta uttalande är att detta är en ren osanning. Pensionstillskotten finansieras inte med ATPpengar, de tas av budgetmedel. Men det som är än värre med uttalande är att socialdemokratiska riksdagsledamöter helt går i LO:s landsråds ledband. Tidpunkten för att rätta till denna sociala orättvisa är passerad för länge sedan men det får ändå inte hindra att denna grupp nu får det ekonomiska stöd de är i sin fulla rätt till. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående pensionstillskott.
mot · GB02Sf327 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf327 av m. fl. om sociala avgifter på ersättningar till idrottsutövare Genom dom i regeringsrätten, den s. k. Westblomdomen, har fastslagits att idrottsföreningarna är skyldiga att betala arbetsgivaravgift på de ersättningar som ges ut till idrottsutövare. Arbetsgivaravgiften är och beslutet gäller . anser att domen är helt oacceptabel då den innebär en ej förutsedd stor ekonomisk belastning på idrottsrörelsen. har tillsatt en egen utredning och den har lagt fram tre alternativa förslag: 1. att en idrottsutövare får de sociala förmånerna utan att föreningarna behöver betala avgifter för dessa, 2. att det sociala skyddet tillgodoses med privata försäkringar i stället för genom arbetsgivaravgifter, 3. att arbetsgivaravgifterna utgår endast i de fall när ersättningen till idrottsutövaren överstiger två basbelopp (.) och att de som tjänar mindre skyddas med privata försäkringar. Vi anser att alternativ 3 är det bästa alternativet. Gemensamt för de tre förslagen är att idrottsrörelsen måste särbehandlas och att utövarna inte kan jämställas med vanliga löntagare. För att detta synsätt skall kunna omsättas i praktisk handling krävs lagändringar. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag i enlighet med alternativ 3 i förslag beträffande arbetsgivaravgifter på de ersättningar som betalas till idrottsutövare. () ()
mot · GB02Sf328 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf328 av m. fl. om ändrade regler inom den allmänna försäkringen och delpensioneringen I denna motion föreslår vi sådana förändringar inom sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen som föranleds av våra förslag om sänkta marginalskatter. Vidare står vi fast vid den uppfattning vi redovisade , nämligen att delpensionen skall ersätta av inkomstbortfallet. Vi föreslår 80 procents ersättningsnivå vid upp till tre månaders sjukdom. Vid mer än tre månaders sjukdom stiger nivån till . skall inte mer än kunna beräknas efter . Vid kontinuerlig sjukdom skall alltid ersättningsnivån vara . Förändringen innebär på grund av marginalskatteeffekten med nuvarande inkomstskatteregler en måttlig försvagning av den enskildes effektiva försäkringsskydd. Genomförs den i vår partimotion om sänkta skatter föreslagna marginalskattereformen blir det som regel en ökad behållning i förhållande till nuläget. Med tremånadersregeln skapas ett särskilt skydd mot inkomstbortfall. Vi föreslår en generell ersättningsnivå för föräldraförsäkringen . I vår motion angående familjepolitiken föreslås höjning av föräldraförsäkringens garantinivå från 60 till per dag i syfte att ge de ekonomiskt svagaste väsentligt förstärkt försäkringsskydd. Den kostnadssänkande effekten av de i denna motion förordade förslagen bör på lämpligt sätt tillgodogöras statsbudgeten. T. ex. kan, inom ramen för ett oförändrat uttag av socialförsäkringsavgiften, sjukpenningavgiften och delpensionsavgiften sänkas som folkpensionsavgiften höjs i motsvarande mån. bör, förutsatt att våra förslag i övrigt i denna motion vinner bifall, besluta om en sådan avgiftsförändring. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att i enlighet med motionens förslag införa nya regler i a) sjukpenningförsäkringen och b) föräldraförsäkringen, 2. att beslutar att ersättningsnivån i delpensioneringen skall vara , 3. att under förutsättning av bifall till yrkandena I och 2, beslutar tillgodogöra statsbudgeten de socialförsäkringsmedel som frigörs såsom i motionen anförts. () () () inger (m) () fm) fm.) 1987/88 Sf328
mot · GB02Sf329 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf329 om översyn av reglerna för förtidspension i samband med fängelsevistelse Enligt lagen om allmän försäkring kan förtidspension utgå för att ersätta inkomstbortfall för den vars arbetsförmåga är varaktigt nedsatt med minst hälften. upphävdes beslutet provisoriskt i avvaktan på slutligt ställningstagande. har betecknats som landets farligaste fånge. Han har ådömts lagens strängaste straff efter att ha förrått sitt land. Den pension som har fått har baserats på de ersättningsgrunder som förelåg när han arbetade inom säkerhetstjänsten. Således har fått betalt retroaktivt för att han missbrukat jobbet och förrått landet. Många hederliga svenska medborgare de som arbetar och sliter för att vårt allmänna trygghetssystem skall fungera upplever detta som djupt kränkande. har enligt vissa uppgifter tillförsäkrat sig . Jag anser att detta är orimligt. Beslut om förtidspensionering när det gäller personer som ådömts långa fängelsestraff måste, enligt min uppfattning, prövas särskilt noga. Efter vad som förekommit finns anledning att se över nu gällande bestämmelser i dessa fall. Det är även tvivelaktigt ur återanpassningssynpunkt att tillgripa förtidspensionering. Det är i stället angeläget att andra åtgärder vidtas för att uppnå positiva rehabiliteringsresultat efter vistelse vid kriminalvårdsanstalt. Jag anser att reglerna beträffande förtidspensionering i samband med fängelsevistelse skall bli föremål för översyn. Detta bör ge regeringen till känna. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av översyn vad gäller bestämmelserna om förtidspensionering för personer som ådömts fängelsestraff. 1 1987/88.
mot · GB02Sf331 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf331 om möjlighet för arbetsterapeuter och barnmorskor m. fl. att utöva sitt yrke på entreprenad Det s. k. Dagmarsystemet innebär att sjukvårdshuvudmännen tilldelas en ersättning från sjukförsäkringen som i princip är baserad på antalet boende inom landstingsområdet. Landstingen fattar sedan beslut om vilka läkare och sjukgymnaster som får rätt att ansluta sig till . Summan av de privata vårdgivarnas insatser dras av ersättningen till huvudmannen () påföljande år. De s. k. Dagmarpengarna kan landstingen också satsa på andra professionella utövare av vårdyrken, som erbjuder sina tjänster på entreprenad. En del landsting har skrivit avtal med t. ex. logopeder. Behandlingen sker i privat regi men med ekonomisk ersättning via försäkringssystemet. Hela ersättningssystemet regleras i lagen om allmän försäkring (AFL); lagen tar upp endast läkare och sjukgymnaster. Det Finns nu ett växande intresse från andra yrkesgrupper att på entreprenad ge vård inom olika områden. Arbetsterapeuter anser att de i vissa fall kan erbjuda en vård som inte ryms inom den reguljära hälso- och sjukvården. Barnmorskor har i vissa fall som entreprenörer startat förebyggande mödravård med ett annorlunda innehåll än den reguljära mödravården. Det Finns sjuksköterskor som skulle vilja starta verksamhet inom hemsjukvården etc. Alla de uppräknade yrkeskategorierna arbetar under ett eget yrkesansvar. Med nuvarande bestämmelser finns det ingen möjlighet för den allmänna att föra upp dessa andra yrkesgrupper på förteckningen över privatpraktiserande vårdgivare. I tider då vi behöver alla goda krafter för att uppfylla de vårdbehov som Finns, och som kommer att öka med en åldrande befolkning anser jag att dessa goda krafter skall tas till vara på olika sätt, bl. a. som entreprenörer inom ramar. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen analyserar vad ett förslag om möjlighet för arbetsterapeuter och barnmorskor m. fl. att utöva sitt yrke på entreprenad kan tillföra hälso- och sjukvården.
mot · GB02Sf334 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf334 av () om ATP-avgiften för egenföretagare Vid ATP-systemets införande beräknades ATP-avgiften på den del av inkomsten som var pensionsgrundande. genomfördes en avgiftsomläggning som innebar att hela inkomsten blev avgiftsgrundande oavsett om den medförde ATP-poäng eller inte. Enligt reglerna för ATP är det den del av inkomsten som ligger över ett basbelopp och under 7,5 basbelopp som är ATP-grundande och ger pensionspoäng. I samband med omläggningen sänktes avgiftsuttaget till följd av breddning i avgiftsunderlaget från till . Åtgärden ansågs missgynna företag med utpräglad låglöneprofil. Därefter har avgiften höjts så att den nu är . ATP-systemet har inslag av både försäkringssystem och omfördelningsssystem. För småföretagare med ibland små inkomster känns det både betungande och orättvist att inkomster som inte berättigar till ATP ändå beläggs med ATP-avgift. För att medborgarna skall ha förtroende för avgifts- och skatteuttagen måste de upplevas som rättvisa. Avgiftsuttaget för egenföretagare borde därför justeras så att ingen ATP-avgift tas ut för det första basbeloppet eftersom den delen inte är pensionsgrundande. I det socialförsäkringssystem vi har utgår skilda avgifter för anställda och företagare. Således är sjukförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen medan egenavgiften till sjukförsäkringen är . Detta innebär att egenföretagare måste särbehandlas. Det bör därför vara administrativt enkelt att för egenföretagare vid bestämningen av avgiftsunderlaget för ATP-avgiften införa ett grundavdrag på ett basbelopp motsvarande den inkomst som inte ger ATP-poäng. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräkningen av ATP-avgift för egenföretagare.
mot · GB02Sf336 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf336 av () om egenföretagares ATP En stor grupp egenföretagare, av vilka många utgörs av jordbrukare, får ej någon ATP trots att de betalat in ATP-avgift under hela sitt yrkesverksamma liv i samband med egenavgiften. De har inte kommit upp till en inkomst av två basbelopp och är därmed inte berättigade till ATP. Av jordbrukarna inom denna grupp återfinns en stor del inom Norrlandslänen och i gruppen som äger under 2,120 ha mark. är inte jordbrukaren eller egenföretagaren medveten om det dåliga utfallet vid pensioneringen förrän det är . De har bibringats en falsk trygghet. Eftersom ATP-avgiften har betalats in har många inte funderat vidare på detta. En annan grupp som kommit på undantag är lantbrukarhustrurna. Eftersom de ur skattesynpunkt betraktas som medhjälpare i lantbruket får de endast uppbära lön för visst antal timmar. De kommer sålunda inte upp i den inkomst som berättigar dem till ATP-poäng. Detta måste anses vara en stor orättvisa mellan män och kvinnor när det gäller möjligheter till en trygg ålderdom. ATP-systemet ger alltså inte den trygghet som många trott. Avgifterna stämmer ej överens med förmånerna. Detta måste anses vara helt otillfredsställande och bör bli föremål för omprövning. En utgångspunkt vore att undanta egenföretagare från ATP-avgift och ersätta det nuvarande systemet för denna grupp med en individuell pensionsförsäkring. Avdrag borde medges i rörelser för inbetalda . Eftersom det ej endast är ATP som är ogynnsam för egenföretagare utan problemet omfattar även övriga socialförsäkringsförmåner bör hela försäkringssituationen ses över. Detta bör ske skyndsamt då situationen för de berörda är bekymmersam. Med anledning av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående egenföretagares pensionsförmåner.
mot · GB02Sf337 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf337 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N330 hemställs att hos regeringen begär förslag om minskad sjukförsäkringsavgift för de mindre och medelstora företagen.
mot · GB02Sf339 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf339 om förbättrat bilstöd till handikappade Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:T439 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten att införa ett kraftigt förbättrat bilstöd till handikappade.
mot · GB02Sf340 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf340 om sänkta socialavgifter för sjöfolk i fjärrtrafik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sk486 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att de sociala avgifterna för sjöfolk som arbetar i fjärrtrafik bör sänkas.
mot · GB02Sf341 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf341 av () om personlig pappaledighet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So504 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om personlig pappaledighet.
mot · GB02Sf342 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf342 av m. fl. (m) om garantinivån inom föräldraförsäkringen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:So642 hemställs att beslutar att garantinivån inom föräldraförsäkringen från skall uppgå till 1/365-del av basbeloppet . () fm) () inger (m) () ()
mot · GB02Sf343 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf343 av och () om tandvårdstaxans tillämpning vid sanering av amalgam Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88 :So506 hemställs att begär att regeringen i enlighet med motionen gör förändringar i tandvårdstaxan.
mot · GB02Sf401 · 1988-01-14 00:00:00 — av () om gymnasieelevers resor Den som studerar vid gymnasiet kan få inackorderingsbidrag, om reseavståndet mellan hemmet och skolorten är långt. När eleven bor hemma erhålls resebidrag. Det är nu utformat så att länstrafiken genom sin lokaltrafik skall ombesörja resan till skolan. För många som åker med skolbussen blir resan på detta sätt lång och tidskrävande därför att avståndet är långt och ibland också därför att bussen inte går närmsta vägen eller på rätt tider. Den som i stället för att åka med skolskjutsen vill ha reseersättning för att t. ex. åka med egen bil får ansöka om detta hos länstrafiken, som då får avgöra om det är befogat att ge en sådan dispens. Eftersom det inte finns några fasta regler för hur denna bedömning skall göras kommer det att bli många olika bedömningar ute i länen. Enligt min uppfattning är det angeläget att eleverna erbjuds resemöjligheter som ger korta restider. Det är ansträngande att studera vid gymnasiet. Studieförutsättningarna måste göras så bra som möjligt, grunden för en ung människas framtid läggs här. Även den elev som bor ganska långt bort från skolorten har utöver läxläsning behov av gemenskap med kamrater, utövande av idrott eller annat intresse. För en elev som har en restid på mellan tre och mellan skolan och hemmet innebär det att de får en skoldag arbetsdag och dessutom läxläsning. Att under sådana förhållanden också hinna med något annat än skolarbetet blir svårt, nästan omöjligt. Jag anser att de elever som har så lång restid att de - om de söker det får inackorderingsbidrag, i stället skulle kunna få resebidrag för resa med t. ex. egen bil. Man skulle kunna få ett belopp som inte överstiger det inackorderingsbidrag de i annat fall vore berättigade till. Någon ekonomisk motivering mot ett sådant system finns, som jag ser det, inte eftersom det i de flesta fall blir billigare än inackordering, vilket eleven är berättigad till. Om det fanns en sådan här regel så skulle dessutom bedömningarna i de olika länen bli mera lika. Det är naturligtvis rationellt att länstrafiken som har att sköta elevernas resor också beviljar eventuella resebidrag. Men man måste då också förstå att det finns risk att de beslut som länstrafiken tar, mer tar hänsyn till lokaltrafikens ekonomi än till elevens behov av kort restid. I varje fall anser jag att det då måste finnas fasta regler för hur bedömningarna skall göras. Sammanfattningsvis föreslår jag att regeringen får i uppdrag att utforma 1 1987188.3 sami. regler för gymnasieelevernas resor så att restiderna inte blir orimligt långa. Det kan ske på sådant sätt som framförts i denna motion. Det är angeläget att Sf401 en förändring kommer snabbt redan inför nästa skolår. bör man enligt min mening överväga om det är rätt att den som är ansvarig för trafiken också är den som skall ta beslutet om att ge dispens från att utnyttja befintlig skjuts och i stället få resebidrag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ändrade och likformiga regler för gymnasieelevernas resor.
mot · GB02Sf402 · 1988-01-15 00:00:00 — 1987/88: Sf402 av och () om studiefinansieringen i vissa fall Från samhällets sida uttrycks ofta en ambition att stödja enskilda initiativ inom ideella föreningar och folkrörelser. Vi vill beskriva en situation där samhällets stöd inte är tillräckligt utan förordningar hindrar ett stöd. Situationen ska ses som ett exempel. Eventuella förändringar bör inte ta sikte på att lösa enbart det specifika problem exemplet beskriver. I bedriver i samarbete med folkhögskola en ettårig kurs benämnd Leva Livet. Kursen är betecknad som folkhögskolekurs och den är godkänd av . Lärarlönerna betalas således via folkhögskolan. ger bidrag till verksamheten. Kursen vänder sig i mycket stor utsträckning till människor som har och har haft personliga och sociala problem av skilda slag men också till ungdomar som är yrkesobestämda. Kursen innehåller både praktiska och teoretiska ämnen. Därutöver har den ett betydande inslag av social träning. Lärare och övrig personal som är engagerade i denna kurs tar ett betydligt större ansvar och lägger ner betydligt mera tid på eleverna än vad som är vanligt och möjligt i det reguljära skolväsendet. Resultaten är också goda och t. ex. närvaron hög med hänsyn till omständigheterna. Problemet är att det saknas en lämplig form för elevernas studiefinansiering. Det är inte lämpligt att dessa elever finansierar sina studier med hjälp av studiemedel. En skuldsättning är i många fall klart olämplig. Kursen bedöms inte som direkt yrkesförberedande. Enligt förordningen om arbetsmarknadsutbildning får grundutbildning för vuxna inte vara arbetsmarknadsutbildning. Utbildningsbidrag kan alltså inte ges. Vissa elever har fått särskilt vuxenstudiestöd. De flesta finansierar sina studier genom socialbidrag då ingen annan möjlighet står till buds. Liknande initiativ som det ovan beskrivna finns troligen på andra håll i landet. Samhällets stöd borde utformas så flexibelt att det kunde anpassas till, som i detta fall, ett mycket speciellt behov av studiefinansiering. I ett annat lokalt initiativ kan det kanske vara en annan del av verksamheten som samhället önskar stödja men där det saknas stödformer. Kanske kunde lösningen vara ett hos lämplig central myndighet placerat anslag för projekt av social karaktär. Exakt hur stödet ska utformas måste självfallet regeringen låta utreda. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs Sf402 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av formerna för samhällsstöd i vissa fall. () ()