mot · GB02So498 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So498 om en bred översyn av hela vårdsektorn Svensk sjukvård står inför en enorm utmaning där stora delar av vårdsektorn riskerar att kollapsa om inte behov och resurser bättre anpassas till varandra. finns köer till vårdplatser och operationer. En situation som borde vara oacceptabel i välfärdslandet . genomfördes ca 16 500 starroperationer - det uppskattade behovet var ca 28 000, ca 7 800 höftledsoperationer genomfördes - behovet uppskattades till ca 10 800, ca 2 000 kranskärlsoperationer genomfördes - behovet uppskattades till ca 4 500. Bristen på intensivvårdsplatser medför att många planerade operationer måste skjutas upp. Förutom de rent mänskliga aspekterna på det lidande det innebär i varje enskilt fall och för den psykiska påfrestning som drabbar vårdpersonalen får köerna dessutorp svåra samhällsekonomiska konsekvenser. Föreställningen att en utbyggnad av primärvården skulle minska trycket inom specialist- och akutvården har knappast visat sig vara korrekt. Även inom primärvården är för övrigt väntetiderna oacceptabelt långa i stora delar av . Övergången till hemvård och hemsjukvård kommer sannolikt inte att förbättra vården av äldre och sjuka om inte ytterligare resurser tillförs detta område. kan konstateras att omsorgen om våra äldre på många håll är minst sagt otillfredsställande. vet vi att antalet personer som är den mest sjukvårdskrävande gruppen ökar kraftigt . I det läget är det oansvarigt att de riktlinjer som gäller för hälso- och sjukvården innebär att antalet vårdplatser inom landets länssjukvård skall skäras ned med en fjärdedel . var för relativt få år sedan internationellt känt för sin kvalificerade hjärt- och kärlkirurgi. anses vara avsevärt distanserat på detta område. I flera av länder har en mer avancerad kirurgi på detta område tagits i bruk. Det har i debatten gjorts gällande att njursjuka patienter som är i behov av dialys inte erhåller sådan. I har, hävdas i tidningsartiklar, en övre åldergräns för dialyspatienter satts. Patienter lär inte erhålla dialys. I finns ingen sådan gräns, men om uppgifter som publicerats i fackpress är korrekta erhåller enbart av de njursjuka i , som skulle hjälpas av dialys, just den vårdinsatsen. Det är givetvis etiskt oförsvarligt att personer i behov av livsuppehållande vård hamnar i en 1 1 1987/88.3 sami. prioriteringssituation som medför att vissa patienter så att säga sållas*bort. Det är givetvis också mentalt påfrestande för sjukvårdspersonal att tvingas stå för prioriteringarna. Transplantationskirurgin är på stark tillväxt. Det är onekligen så att just transplantationer omfattas med stort allmänt intresse. En hjärttransplantation är självfallet vida mer dramatisk och spännande än vårdinsatser för exempelvis personer med ledgångsreumatism eller allergi. Självfallet är transplantationskirurgin angelägen, men det finns en uppenbar risk att resursknapphet går ut över de folksjukdomar som kan te sig mindre medicinskt exklusiva vid en jämförelse. Att allergisjukdomarna ökat dramatiskt, förmodligen på grund av våra försämrade miljöbetingelser, är ett oavvisligt faktum. Uppräkningen av sektorer och förhållanden som dokumenterar att vårdsituationen är ohållbar kunde göras lång. Till detta kommer nya sjukdomar, framför allt den förväntade spridningen av AIDS, som kommer att kräva ett omfattande tillskott av medel till vårdsektorn. Om HIV-smittan även sprids i samma takt som , dvs. ungefär en fördubbling av antalet smittade , kommer enbart denna sjukdom att kräva stora förändringar inom vårdapparaten. Ny teknik och nya analysmetoder, t. ex. fosterdiagnostik, provrörsbefruktning, mammografi m. m. kommer att ställa sjukvården inför nya krav. Kan samhället när man genom ny teknik diagnostiserat en sjukdom säga nej till en kostnadskrävande operation? Samhället kommer att tvingas prioritera vilka som skall få vård när resurserna tryter. Detta är etiskt oacceptabelt. Personalsituationen är katastrofal på många håll inom vårdsektorn. De människovårdande yrkenas status har sjunkit och rekryteringssituationen för vårdyrken manar till snabba åtgärder. Om nya grupper skall kunna lockas att välja vårdyrken och om inte ännu fler skall lämna vården än vad som är fallet behövs kraftfulla förbättringar när det gäller arbetsmiljö, ledighet, arbetstider och personaltäthet. Villkoren måste med nödvändighet anpassas bättre till vad som gäller för arbetslivet i övrigt. behövs en bred översyn av hela vårdsektorn. anser därför att en kommission med sakkunniga bör tillsättas för att snabbt, förslagsvis , utreda den totala situationen inom vårdsektorn och föreslå åtgärder för att tillförsäkra vårdbehövande i alla delar av landet en människovärdig omsorg och ge de anställda inom vården rimliga villkor. Kds kräver i en separat motion att löntagarfonderna skall avskaffas och att de medel som finns i dessa i huvudsak skall användas för att trygga pensionerna och därför bör tillföras AP-fonderna. För att komma till rätta med de allvarliga bristerna inom vårdsektorn bör dock 4 miljarder av dessa medel ställas till kommissionens förfogande. Med anledning av vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en kommission med uppgift att utreda situationen inom vårdsektorn bör tillsättas enligt de riktlinjer som angetts i motionen, 1987/88 So498 2. att beslutar att ställa 4 miljarder till kommissionens Mot. 1987/88 förfogande.