mot · GB02U539 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:U539 av m.fl. (s) om barnens situation i , m. m. Sedan undantagstillståndet genomfördes i har i genomsnitt 4-5 svarta dödats . I svenska termer betyder detta att det äger rum ett i . Apartheidregimen är ansvarig för denna avskyvärda terror. Ingenstans i hela världen är rasåtskillnaden och rasförtrycket sanktionerat i lag utom i . Situationen för de svarta barnen i har i alldeles för liten utsträckning uppmärksammats hos oss. Man kan verkligen fråga sig om reaktionerna varit desamma om vita barn fängslades, torterades, sköts till döds eller dog av undernäring och bristsjukdomar. I vissa s. k. hemländer i dör hälften av barnen . På en klinik i Witvatersrand 1987 där barn förts in under undantagstillståndet hade av barnen symptom på psykiska sjukdomar och led av sådana sjukdomar som var definierbara psykiska. Antalet fängslade barn totalt under undantagstillståndet rör sig redan om tiotusentals, många av dem med fängelsetider på över . Dödsskjutningar av barn förekommer ständigt. För barnen i länderna runt , de s. k. frontstaterna, är läget om möjligt ännu värre. Banditöverfall, svält och flyktingskap sätter outplånliga spår i en hel generation. Överdödligheten i regionen till följd av aggression uppskattas av FN till över hundratusen barn , och siffran är i stigande. Mycket tyder på att primärkommuner, landstingskommuner och kyrkliga församlingar vill öka sitt engagemang i Sydafrikafrågan. Den lagliga möjlighet som gavs 1987 att bojkotta sydafrikanska varor har utnyttjats i stor utsträckning. kyrkomöte beslöt rekommendera församlingarna att avstå från att köpa Shells produkter. En stickprovsundersökning i ett tjugotal kommuner visade att åtskilliga kommunalpolitiker önskade gå längre i kommunala sanktioner om lagstiftningen medgav detta. Det finns också möjligheter för de kommunala bolagen att undvika produkter från företag som utan att ha sydafrikanska varor aktivt stöder apartheid. Men för själva kommunens upphandling tvingar den statliga upphandlingsförordningen att lägsta anbud antas. Svenska är liksom South ett helägt dotterbolag till /. Den internationella bojkotten mot riktar sig mot ett företag som enligt det svarta motståndet stöder apartheid och som har en nyckelposition i sanktionsfrågan. Kan förmås dra sig ut ur har detta stor betydelse för kampen mot apartheid. Mot den bakgrunden är det rimligt att arbeta för att medge avsteg från upphandlingsförordningen vad gäller Shells produkter. Det finns ingen tvekan i den svenska opinionens hållning till affärer U539 med . En bred politisk majoritet finns. Det är bara som har motsatt sig det svenska sanktionsbeslutet. intar internationellt sett en framskjuten ställning genom sin lagstiftning mot nyinvesteringar och handel med och resp. . Lagen är ett viktigt svar på den svarta majoritetens vädjanden om utländskt stöd till sin befrielsekamp. Det omfattande stödet markeras också genom biståndet till befrielserörelserna och frontstaterna i . av våra biståndsmedel går dit. De svenska företagen som har investeringar i försöker dock nu på olika sätt kringgå både handels- och investeringsförbuden. Deras svar på den svenska hållningen är en utmaning mot folkopinionen i apartheidfrågan. Genom omlokalisering av produktion utanför samt ökad handel från dotterbolag i andra länder kan de fortsätta med sin för apartheidregimen viktiga produktion. Med konstruktioner som bildande av stiftelser och försäljning av andelar av företagen till sydafrikanska intressen till underpriser kringgås investeringsförbudslagen. med förbudet mot varuhandel tillsattes en utredning för att utreda ett förbud mot tjänstehandel m. m. Denna utredning ser också över frågan om företagens fortsatta agerande och handeln via tredje land. Vissa företags hittillsvarande agerande understryker vikten av åtgärder som snabbt hindrar försök att kringgå handels- och investeringsförbuden. Det är angeläget att utredningen ges reella möjligheter att skärskåda alla sådana försök och att utarbeta förslag till nödvändiga kompletteringar av lagstiftningen. Vi måste undvika att vårt stöd till befrielseprocessen i försvagas av att lagstiftningen inte tillräckligt effektivt förmår hindra omfattande industriella förbindelser med . En sådan situation kan i omvärldens ögon göra det mindre meningsfullt att följa exempel. Det är således av största vikt att vi täpper till alla luckor i den svenska sanktionslagstiftningen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna att upphandlingsförordningen bör ändras enligt vad som anförts i motionen,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att barnens situation bör ägnas ytterligare uppmärksamhet och materiellt stöd bl. a. genom , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förslag till kompletteringar som täpper till alla luckor i den svenska sanktionslagstiftningen. () () () () () () () () 1 1987/88:Fi508