ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02A224 · 1988-01-22 00:00:00 — av m. fl. (fp) om lönebidragen m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So235 hemställs 1. att begär att regeringen initierar en översyn av sambanden mellan lönebidrag, anställning inom och förtids 2. att begär att regeringen gör en översyn av reglerna för lönebidrag i syfte att uppnå ett mera flexibelt system. () () () () () () ()
mot · GB02A226 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A226 av m. fl. (m) om AMS utredningsarbete Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88: Sf518 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att AMS utredningsarbete vad gäller de asylsökandes utbildning bör samordnas och effektiviseras på lämpligt sätt. () () () () (m) () () () () ()
mot · GB02A227 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:A227 av m. fl. (m) om arbetsträning för partiellt arbetsföra Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sf273 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att partiellt arbetsföra i ökad utsträckning bör tränas i reell arbetsmiljö i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att bestämmelserna om bidrag till arbetshjälpmedel bör ges en generösare tillämpning i enlighet med vad som i motionen anförts, bl. a. i syfte att göra texttelefoner på arbetsplatser med döva, bidragsberättigande, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av arbetsbiträden för handikappade i arbetslivet. () () () () () () ()
mot · GB02A230 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A230 av och () om sysselsättningsplaner för arbete åt handikappade Arbetsmarknadssituationen för handikappade har inte blivit bättre trots att arbetslösheten generellt gått ned i landet. Detta påtalas även av statsrådet i budgetpropositionen. Trots detta föreslås klart otillräckliga resursförstärkningar för kommande budgetår för att skapa bättre möjligheter för handikappade att få arbete. Statistiken över hur många handikappade som får arbete när de besöker en arbetsförmedling visar inte på någon positiv trend vid en studie över . Statistik kan vara svårtolkad och det är också AMS sökandestatistik. En sak torde dock vara uppenbar. Den utvisar att det inte har blivit lättare för handikappade att få arbete. I budgetpropositionen sägs ingenting om främjandelagen och AMS ansvar för att ta denna lag riktigt på allvar. Lagen har under de år den existerat, med några få undantag, spelat en mycket passiv roll. får inte längre undandra sig sitt fulla ansvar utan måste använda alla de instrument de politiska beslutsfattarna ställt till förfogande för att ge handikappade arbete. En aktiv tillämpning av främjandelagen måste bli en naturlig del i arbetsmarknadsverkets insatser. För att understryka hur viktigt detta är, måste en politisk markering göras. Det borde vara självklart att man inom ramen för de verksamhetsplaner, som utarbetas inom arbetsmarknadsverket, utarbetar planer för hur handikappade skall få arbete. I dessa planer bör också finnas en redovisning över hur främjandelagen skall användas. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att insatser för handikappades möjligheter till arbete skall stimuleras. () ()
mot · GB02A233 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A233 om försöksverksamhet med lönebidrag till unga handikappade Erfarenheterna från AMS pågående försöksverksamhet för unga handikappade med pension och sjukbidrag visar på svårigheter till utplaceringar på grund av att arbetsgivarna tycker att ersättningen är låg med tanke på arbetsnedsättningen. Enskilda arbetsgivare kan ersättas enligt särskilt lönebidrag innebärande första året, andra och tredje åren och därefter sker omprövning huruvida man ska fortsätta eller minska till . förordade att bidrag skulle ges och att det därefter skulle omprövas. Bidraget skulle tillämpas med omsorg och riktas till personer med grava handikapp. En försöksverksamhet med en flexibel tillämpning av lönebidragsnivåerna bör genomföras. Den bör ge goda erfarenheter för framtiden. Det vore därvid angeläget att särskilt kunna fördela 100 platser i med start /1989. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med flexibel tillämpning av lönebidragsnivåer för unga handikappade.
mot · GB02A237 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A237 av () om arbetsmiljöfrågor Samhällsgruppens uppgift är att skapa arbete åt arbetshandikappade där inga andra alternativ finns. Företagsgruppen har ca 28 300 arbetshandikappade anställda i ca 350 produktionsenheter runt om i landet. En förutsättning för att skall kunna fullgöra uppgiften att bereda arbete åt arbetshandikappade är att särskilda insatser görs till stöd för medarbetarna, t. ex. i form av individuell teknisk arbetsanpassning och särskilda hjälpmedel som möjliggör arbete trots funktionsnedsättning. 1 ett företag med uppgift förstärks kraven på en god arbetsmiljö, som dels förebygger arbetsskador, dels är så utformad att den i vart fall inte försvårar redan befintliga problem för den enskilde medarbetaren. Detta är en sida av uppgift. En annan är att inom ramen för den timtilldelning bestämmer skapa en jämnare fördelning av arbetstillfällen över landet. En tredje är att inom ramen för antalet timmar strukturera arbetstillfällena så att de på bästa sätt anpassas till målgruppens behov och förutsättningar. Detta ställer krav på att omdisponeringar kan göras av bl. a. verkstadsresurser mellan olika län och mellan olika regionala företag inom . 1 sin tur medför detta kostnader som inte belastar andra företag. Under uppbyggnadsår anslogs i statsbudgeten ett ägartillskott för investeringar, bl. a. med motivet att företaget skulle kunna vidta lämpliga arbetsmiljöåtgärder, åstadkomma tekniska arbetsanpassningar och genomföra nödvändiga omlokaliseringar. Ägartillskottet har successivt minskat och fr. o. m. förra budgetåret angav regeringen att det skulle utgå helt. har därför fått beräkna behovet av investeringar för ovan angivna åtgärder främst inom det särskilda anlsaget för fastighetsfonden. Detta förhållande har dock inte medfört högre anslag till fastighetsfonden. Tvärtom har regeringen i sitt budgetförslag av redovisningstekniska skäl reducerat de av äskade medlen till fastighetsfonden från 445,5 till 373 milj. kr. Det innebär att nödvändiga åtgärder för arbetsmiljöåtgärder, omlokalisering m. m., i högre grad än eljest kommer att belasta det totala driftsanslaget, som företagsgruppen påpekar att det reducerade anslaget till fastighetsfonden urholkar företagsgruppens möjligheter att hålla fastighetsbeståndet vid nuvarande volym och standard. 1 ett helhetsperspektiv finns det således, enligt min mening, fog att frukta att tillräckliga medel inte kommer att finnas för arbetsmiljöåtgärder och Mot. Detta är oroande, så mycket mer som en god arbetsmiljö måste anses A237 särskilt viktig för att bidra till rehabiliteringen av arbetshandikappade. borde den kunskap som besitter inom arbetsmiljöområdet och inom området teknisk-individuell arbetsanpassning komma andra arbetsgivare till del. Då är det angeläget att företagsgruppens möjligheter att utvecklas inom detta område inte beskärs. Av det skälet återkommer jag till med hemställan i samma riktning som 1986/87 i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att till fastighetsfonden under anslaget Bidrag till Stiftelsen för /89 anslår 25 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit om totalt .
mot · GB02A238 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:A238 av och () om decentralisering av arbetsförmedlingen Från den gäller en ny organisation för arbetsförmedlingarna. Det inrättas kommunanslutna förmedlingar som delegationer under länsarbetsnämnderna. Vi menar att i då arbetslösheten för vissa grupper inte minskar, handikapp- och ungdomsarbetslösheten är väsentliga samhällsproblem, är det helt fel väg att centralisera ansvar och beslut. I stället borde varje förmedling ha eget ansvar för de arbetslösa inom sitt område. Med det ansvaret följer också eget budgetansvar för de tjänster som erbjuds. Detta ger också möjlighet att använda personalens resurser på ett effektivare sätt, eftersom det blir mindre byråkrati och tiden inriktas på mera operativt arbete för de arbetslösa. Därmed skulle också länsarbetsnämndernas resurser föras ut i operativt arbete på förmedlingarna. Det skulle ge utrymme för personalen på de olika förmedlingarna att engagera sig i alla frågor som rör den egna förmedlingen t. ex. budget, planering, utvärdering och uppföljning. Arbetet skulle då upplevas mera meningsfullt av dem som gör jobbet, vilket med stor sannolikhet skulle minska t. ex. sjukfrånvaron. Fördelningen av personalresurserna mellan länsarbetsnämndernas kanslier och arbetsförmedlingarna är enligt vår uppfattning felaktig. Det kan inte vara för de arbetslösas bästa att den styrande övergripande myndigheten har så stora resurser i förhållande till de ute på förmedlingarna som står i direktkontakt både med dem som söker arbete och dem som kan erbjuda arbete. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om organisationen av arbetsförmedlingarna och om omfördelning av resurser från länsarbetsnämnderna till arbetsförmedlingarna.
mot · GB02A241 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:A241 om platser med lönebidrag hos ideella organisationer Antalet platser med lönebidrag hos ideella organisationer föreslås öka med 300 i regeringens budgetförslag 1988/89. Antalet handikappade, vilka redovisas som kvarstående arbetslösa, fortsätter att öka. Arbetsmarknaden i övrigt har förbättrats för alla andra grupper. Väldigt många handikappade har erhållit meningsfulla arbeten inom ideella organisationer. Den kvotering av 300 platser som föreslås är alldeles otillräcklig och bör åtminstone fördubblas, som förklarar sig villig att föreslå ytterligare medel om så behövs. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om platser med lönebidrag hos ideella organisationer.
mot · GB02A242 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A242 av och () om utbildningsbidragen Utbildningsbidraget består av dagpenning och särskilt bidrag. Dagpenningen lämnas med samma belopp som A-kassa vid arbetslöshet, under förutsättning att man uppfyller villkoren för ersättning från A-kassa eller är utförsäkrad. Om detta inte är fallet, utgår . per dag, under förutsättning att man fyllt eller har vårdnaden om eller fullgör under hållsskyldighet mot ett eget barn. I andra fall lämnas dagpenning med . Dagpenning lämnas för . Särskilt bidrag kan dessutom utgå. Vi anser att följande skäl finns för att höja utbildningsbidraget. När det gäller dagpenningen får A-kasseberättigad samma belopp som vid arbetslöshet. Detta ger ingen extra ekonomisk stimulans för den som väljer att genom utbildning söka lösa sin situation. Ett stimulansbidrag borde införas med ett visst dagsbelopp utöver själva dagpenningen. Man borde också kunna variera storleken på detta stimulansbidrag beroende på vilken utbildning det gäller. För kvinnor, som väljer teknisk utbildning, borde t. ex. ett högre stimulansbidrag kunna utgå. Dagpenningens belopp borde ändras i takt med att det allmänna basbeloppet förändras. Detta förutsätter dock att A-kasseersättningen ändras på liknande sätt. Den grupp elever inom arbetsmarknadsutbildningen som har det svårast att ekonomiskt klara utbildningstiden är den s. k. mellangruppen. Därmed menas de som har den lägsta A-kasseersättningen eller som inte uppfyller villkoren för A-kassa. Dessa elever får endast . i dagpenning och har knappast möjlighet att klara utbildningstiden utan ekonomiskt stöd från sociala myndigheter. Man borde av denna anledning höja lägsta beloppet för vuxen elev eller elev under med försörjningsplikt mot eget barn. En förändring av dagpenningen enligt ovannämnda slag skulle enligt vår uppfattning verksamt stimulera flera att genomgå arbetsmarknadsutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsbidrag.
mot · GB02A243 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A243 av () om inriktningen av lönebidrag I budgetpropositionen 1988/89, bilaga 12 , anmäler arbetsmarknadsministern att hon med tillfredsställelse ser att AMS närmare kommer att studera övergångarna till anställning utan lönebidrag. Det sker mot bakgrund av att närmare hälften av lönebidragen går till allmännyttiga organisationer. Avsikten är att lönebidragen skall trappas av och ges ökad differentiering i likhet med vad som sker ute hos företagen. Genomförs en sådan differentiering av lönebidragen till allmännyttiga organisationer kommer det att få svåra konsekvenser för såväl föreningar som de lönebidragsanställda. Det nära samarbete som sker mellan handikapporganisationer, kommun och landsting i bl. a. handikappråden, förutsätter att organisationerna har kansliresurser för att bereda ärendena och ge kontorsservice till de förtroendevalda. Det är inte möjligt att ekonomisera detta genom medlemsavgifter och tillfälliga inkomster. De kommunala bidragen och landstingsbidragen täcker i regel av löne- och lönebikostnader. har det inte varit möjligt att erhålla bidrag till konsulenter/kontorspersonal från kommunala organ. Konsekvenserna av en avtrappning av lönebidragen till allmännyttiga organisationer kan bli att ett stort antal arbetstagare förlorar sin anställning och hänvisas till pensionering. Härtill kommer att arbetsförmedlingen numera har stora svårigheter att ägna sig åt arbetssökande med handikapp. Inte minst ungdomar med funktionsnedsättningar slussas mellan arbetsförmedling, AM I-S och AMU utan att man når förmedlingsresultat på öppna arbetsmarknaden. Det är ofta i sådana fall där bl. a. handikapporganisationerna kan lösa arbetsfrågan. Frågan rörande arbete i stället för pension åt personer med funktionsnedsättningar löses inte genom en restriktivitet på det arbetsmarknadspolitiska området, utan den måste prövas inom ramen för en samordnad rehabiliteringsverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av lönebidrag.
mot · GB02A244 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A244 om problem i samband med strukturrationaliseringar Mångå stora företag står inför stora omställningar. Man kan peka på , m. m. Dessa typer av företag har varit mycket personalkrävande, men i och med att produktionen blir mer inriktad på datorstyrning och annan ny teknik blir det onekligen en viss övertalighet på personalsidan. Den nya tekniken kräver ofta bättre utbildad personal. Yngre arbetstagare har eller är beredda att skaffa sig den nödvändiga utbildningen i betydligt större utsträckning än äldre. Det innebär i sin tur att turregeln vid permitteringar måste frångås. Konsekvenserna av detta blir att många som kanske har arbetat flera tiotal år plötsligt står utan arbete i slutet av sitt aktiva liv. Dessa s. k. äldreavgångar är högst diskutabla. För många äldre innebär det att i sitt liv stå till arbetsförmedlingens förfogande, medvetna om att de sannolikt blir pensionerade på grund av att ingen vill anställa dem. Det är nödvändigt att finna en för de berörda rimligare lösning på detta problem än att de för bevarandet av företagets konkurrenskraft måste finna sig i arbetslöshet eller för tidig pensionering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att lösa de problem som uppstår för de äldre i samband med strukturrationaliseringar.
mot · GB02A247 · 1988-01-25 00:00:00 — 1987/88 :A247 av m. fl. (s) om medflyttandebidraget Medflyttandestödet infördes, till en början som försöksverksamhet, fr. o. m. , och avsikten var att underlätta familjeflyttningar. Följande regler gällde: Bidrag lämnades endast om en annan familjemedlem beviljats starthjälp och under förutsättning att den medflyttande erhöll tillsvidareanställning samt att samme medflyttande inte kunde erhålla anställning utan att medflyttandestöd beviljades. Stödet utgick som en lönekompensation till arbetsgivaren motsvarande av löne- och lönebikostnader och totalt högst , i undantagsfall högre. Anställningen kunde avse både privat och offentlig sektor. Antalet beslut om medflyttandestöd var 1984-1985 utomordentligt få, i första hand sannolikt beroende på att kraven för att erhålla stödet var rätt rigorösa. Fr. o. m. skedde en viss förenkling. Kravet på tillsvidareanställning slopades (dock minst sex månaders anställning) liksom kravet på att annan flyttande familjemedlem skulle ha beviljats starthjälp. infördes begränsningen att arbetsplatsen inte fick ligga i . Förändringen medförde någon ökning av utnyttjandet, men man kan inte säga att stödformen generellt sett kom att spela någon större roll. En marginell förändring fr. o. m. , som innebar att stöd kunde utgå även om den medflyttande erhållit anställning efter det att familjen flyttat till den nya orten, medförde inga påtagliga förändringai i fråga om utnyttjandet. Fr. o. m. genomfördes en förbättring av stödet (som bytte namn till medflyttandebidrag) som utnyttjandet geografiskt begränsades. Således slopades den tidigare begränsningen till totalt , och bidragstiden förlängdes , men arbetsplatsen måste vara belägen i något av länen , , , , , eller eller i kommun som ingår i stödområde C. Medflyttandestödet/bidraget har alltså numerärt sett inte spelat någon större roll men kan naturligtvis i speciella situationer få rätt stor betydelse, inte minst psykologiskt. Självklart vore det värdefullt, om kunde få utnyttja den nya förbättrade stödformen, speciellt då vi under /89 står inför den sannolikt mödosamma uppgiften att få fram arbete till de medflyttande, som aktualiseras i samband med plan- och bostadsverkets Utöver dem som direkt flyttar med verket till Mot. kommer det att bli aktuellt att i betydande utsträckning rekrytera A247 personal utanför länet. Vi måste ställa stora krav på kommuner, landsting och privata företag att i största möjliga utsträckning bereda arbete för dessa medflyttande. I en sådan situation vore det mycket värdefullt att kunna erbjuda arbetsgivaren halva lönen (gärna mera) . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medflyttandestöd/medflyttandebidrag. () ()
mot · GB02A248 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :A248 av m. fl. om ökade resurser för arbetsplacering av Generellt bör statens fördelning av resurser riktade till arbetshandikappade, styras till regioner med svag och ensidig sysselsättning. fördelas dessa medel enligt AMS fördelningsmodell. De arbetshandikappade drabbas särskilt hårt, vad gäller möjlighet till arbete i områden med hög arbetslöshet och som är svagt administrativt utvecklade. Av årets budgetproposition framgår att 300 lönebidragsplatser till allmännyttiga organisationer skall fördels, åren därefter vet vi ej vad som kommer att hända. finns ej någon kvot att fördela. Det tak som finns har klart begränsat möjligheten för arbetsförmedlingen att placera arbetshandikappade. Det finns intresserade arbetsgivare inom föreningslivet, men man saknar platser (lönebidrag utgår till allmännyttiga organisationer). Vi anser alltså att det är mycket angeläget att detta lönebidrag får finnas kvar. är en mycket viktig resurs när det gäller arbetsplacering av arbetshandikappade, speciellt för ungdomar med grava handikapp. Det nu pågående projektet unga handikappade (ungdomar med sjukbidrag eller pension), samarbetet med skolan, försäkringskassa och omsorgen gäller handikappade ungdomars sysselsättning. För många av dessa ungdomar är det bästa alternativet. Samhällets ambition vad gäller sysselsättning åt alla ökar successivt behovet av arbetsplatser för handikappade. På arbetsförmedlingarna finns i princip alltid en kö av arbetssökande handikappade, som väntar på en plats inom . kan man utbilda den sökande till en framtida arbetsuppgift. Det finns alltså stort behov av ytterligare arbetstillfällen (timmar) inom , detta trots att man lyckats mycket bra med övergångar från till öppna arbetsmarknaden för många arbetshandikappade. Vad gäller de statliga anställningarna lönebidrag finns ej några nya lönebidragsplatser i budgetpropositionen. Dessa arbetsplatser har ett särskilt värde för arbetshandikappade med merkantila erfarenheter. Det är även här angeläget att taket vad gäller antalet platser lyfts av. Det finns alltså intresserade arbetsgivare, men det finns ingen tilldelning av platser. Lönebidraget till anställning av arbetshandikappade på öppna marknaden i företag, kommuner och landsting utgår av lön- och lönebikostnader och tredje och fjärde året. För vissa gravt handikappade kan i vissa fall högre bidrag utgå. Inom arbetsförmedlingen behövs en mera flexibel procentsats, som man kan förhandla om med arbetsgivare, arbetstagare och organisationer utifrån den arbetssökan- Mot. des grad av arbetshandikapp. I årets budgetproposition kommer två län att få A248 använda lönebidraget mer flexibelt. En sådan möjlighet kommer med all säkerhet att förbättra möjligheten att placera arbetshandikappade. Bidragen för att anpassa arbetsplatsen vid placering av arbetshandikappade är relativt bra. Men även här vore en mer flexibel bidragsdel av stor betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade resurser för arbetsplacering av arbetshandikappade. () ()
mot · GB02A251 · 1988-01-26 00:00:00 — av och () om anställning med lönebidrag 1987/88 A251-257 I proposition 1987/88:100 bilaga 2 uttalar departementschefen sin avsikt att i fortsättningen verka för att den nuvarande inriktningen av lönebidragen ändras. "Ökningen av de högst subventionerade och i praktiken permanenta bidragen bör upphöra och högre prioritet ges åt placeringar inom sektorer som kan erbjuda reguljär anställning när den anställdes arbetsförmåga motiverar detta, och där kostnaderna per plats också är lägre. Lönebidragen har diskuterats i , bl. a. i samband med det nuvarande lönebidragets tillkomst 1980. Härvid har från flera håll framhållits att man inte kan bedöma lönebidragets utformning utan att också ta hänsyn till de berörda människorna och till den verksamhet som är beroende av bidraget. För många av folkrörelserna, bl. a. , gäller att en stor del av det ordinarie arbetet utförs av anställda med lönebidrag. Samma förhållande gäller t. ex. länsmuseerna. som de lönebidragsanställda svarar för oumbärliga arbetsinsatser kan man konstatera att den arbetsmiljö som erbjuds har visat sig vara utomordentligt välgörande för dem som innehar dessa tjänster. Att man här får en ny livsuppgift och en ny livskvalitet är något som ofta vitsordas. Vi delar den uppfattning som departementschefen ger uttryck för, nämligen att ökningen av lönebidragsanställningarna ges den nya inriktningen. Detta får dock enligt vår mening inte betyda att nuvarande antal lönebidragsanställningar, med nu gällande regler, får minska hos allmännyttiga föreningar. Vi har mött stor oro ute i folkrörelserna att så skulle bli fallet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av bibehållen nivå på lönebidragsanställningarna hos de allmännyttiga organisationerna. () () 1 R:ksdagen 1987/88.