ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk536 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk536 av och () om proviantering och försäljning av skattefria varor på Öresundsfär jorna Av stor betydelse för de rederier sorn bedriver trafik på mellan svenska och danska hamnar är att man i rimlig omfattning äger rätt att proviantera och försälja skattefria varor till sina passagerare. Om bestämmelserna för Öresundstrafiken anpassades till vad som gäller för övrig utrikes trafik beräknas Öresundsrederiernas omsättning öka med cirka 20 milj. kr. innebärande ett bidrag till verksamheten av cirka 7-8 milj. kr. Ett omfattande regelkomplex reglerar rederiernas rätt att proviantera och försälja så kallat resgods samt passagerarnas rätt att införa detsamma till . Följande författningar är centrala för ämnesområdet: 1) Kk (1957:123) med särskilda bestämmelser om utförsel av vissa obeskattade varor såsom proviant eller resgods anger huvudreglerna för proviantering av fartyg. Ytterligare ett antal författningar, varav den nordiska provianteringsöverenskommelsen (TFS 1968:210) förtjänar att framhållas, reglerar området. Den för Öresundstrafiken centrala Kk (1961:128) begränsar ytterligare möjligheterna för passagerarfartyg inom nämnda område att proviantera och försälja varor. Kungörelsen brukar i debatten omnämnas som lex . Vissa marginella lättnader i lex har genomförts (SFS 1985:186). För samtliga ovannämnda författningar gäller att generaltullstyrelsen utfärdat närmare detalj anvisningar. Passagerarfartygen på bör få samma provianteringsrättigheter som gäller för övrig internationell passagerartrafik till och från . Dock bör restriktionerna för alkoholvaror bibehållas. Således bör följande ändringar i Kk (1961:128) göras: I överensstämmelse med 8 § i resandekungörelsen bör tillåten tobakskvantitet per enkel resa höjas till 40 cigaretter eller motsvarande. Detta betyder att resenär kan inhandla full ranson jämligt 6 §, 2 stycket, meningen i resandekungörelsen, vid ett och samma tillfälle. 3 § sista stycket i lex bör ändras så att skattefri proviantering av parfym och kosmetika avsedd att försäljas ombord tillätes. I dagens läge får endast mervärdeskatt lyftas av vid proviantering av dylika varor (SFS 1985:119). Anpassning av provianteringsbestämmelsema för tobak till vad som är tilllåten införselkvantitet för resenär som varit utrikes kan anses som en motiverad förbättring av de ekonomiska betingelserna för Öresundsrederiema. Nuvarande diskrepans mellan resandekungörelsen och lex vad gäller tobaksbestämmelser framstår som sakligt ogrundad. Även införande av möjlighet för rederierna att skattefritt proviantera parfym och kosmetikvaror torde vara av ej föraktlig ekonomisk betydelse. Det är ett både regionalt och nationellt intresse att rederierna i tillåts verka under förhållanden som medger en stabil ekonomi så att en god trafikstandard (turtäthet, service, etc.) kan upprätthållas, samt att nyinvesteringar i nytt tonnage kan ske. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående förändringar i lex . () () 1987/88 Sk536
mot · GB02Sk538 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk538 av Per Stenmarck och () om klassificeringen av färjetrafik till Den s. k. lex , vilken antogs av den svenska och det danska 1961, reglerar ombordförsäljningen i Öresundstrafiken. Genom lagen begränsas försäljningen av alkohol- och tobaksvaror. Alkohol får endast försäljas för konsumtion i restaurang och tobak får endast försäljas till en mängd, som motsvarar ett paket cigaretter. Anledningen till lagen angavs vara de korta avstånden över . Av lex framgår att lagen är tillämpbar för trafik i . Emellertid har den kommit att tillämpas även på annan färjetrafik mellan och , exempelvis mellan och på . Det logiska i detta kan i hög grad diskuteras. Inte enbart därför att ligger vid och inte vid , utan också därför att avståndet är betydligt längre. Avståndet mellan och är jämförbart med avståndet eller och bara något kortare än på färjeleden , där samtliga fall andra regler gäller. I generaltullstyrelsens närmare föreskrifter med anledning av kungörelsen om rätt för resande att införa varor tull- och avgiftsfritt (SFS 1966:400) anges (3 §) att rätten att införa tullfria varor är begränsad när resande ankommer med fartyg i trafik mellan dansk hamn vid eller och hamn i , eller eller i län från länsgränsen i söder till och med i norr eller mellan norsk hamn från och med Risör i väster till svenska gränsen i öster och svensk hamn från norska gränsen i norr till och med i söder eller med luftfartyg i trafik på flyglinjen mellan och . Dessa färjelinjer är s. k. korta rutter. Det innebär att trafiken mellan /och hamnar i inte betraktas som korta rutter. Trafiken på hamn ingår heller inte i denna kategori. Detta innebär, med andra ord, att resans längd inte har någonting att göra med om huruvida en färjeled skall anses vara lång eller kort rutt. Det avgörande, när det gäller klassificering av färjelinjer, är i stället vilka hamnar som trafikeras. Frågan om omklassificering av färjetrafik till bl. a. , har fått förnyad aktualitet sedan den gett dispens från skattebestämmelserna för färjeleden mellan och norska . Detta är positivt och innebär säkert fördelar både för rederiet, för de båda or tema och för resenärerna. I olika omgångar har krav framförts att färjeleden skall klassiciceras som lång rutt. Detta skulle möjliggöra samma bestämmelser för ombordförsäljning som för andra färjeleder med jämförbara avstånd. Det är oacceptabelt att det, såsom , råder olika bestämmelse för färjetrafik i olika delar av landet. Både och gör stora satsningar på turismen. Mot den bakgrunden skulle en omklassificering av färjetrafiken vara av stor betydelse. Regeringen bör därför uppta förnyade diskussioner med den danska regeringen angående en omklassificering av färjetrafik till som lång rutt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om omklassificering av färjetrafik till som lång rutt. Per Stenmarck (m) () 1987/88 Sk538
mot · GB02Sk541 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk541 om ändring i mervärdeskatteförordningen När offentliga institutioner upphandlar varor och tjänster genom entreprenadförfarande belastas dessa med mervärdeskatt. Om samma verksamhet som upphandlas, i stället utförs i egen regi, utgår ingen moms. Olikheten i reglerna för mervärdeskatt förhindrar konkurrensneutralitet mellan privat och offentlig verksamhet. Vidare innebär nu gällande system att de affärsmässiga principerna åsidosätts. Kostnadsjämförelser görs från olika förutsättningar. Egenregiverksamheten gynnas alltid på grund av att densamma inte drabbas av den mervärdeskatt som övriga anbudsgivare måste beakta i sina anbud. Det kan inte vara lagstiftarens mening att lagen om mervärdeskatt skulle vara ett instrument som skulle användas i konkurrensbegränsande syfte. De ökade monopolistiska tendenser som kan skönjas inom en stor del av den offentliga sektorn måste motarbetas. Lagen om mervärdeskatt bör därför ändras så att konkurrensneutraliteten inte äventyras i fortsättningen. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av reglerna för mervärdeskatt för offentlig myndighet så att den fria konkurrensen mellan privat och offentlig verksamhet inte hindras.
mot · GB02Sk542 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk542 av () om momsbefriade dataföretag är Kommundata, som ägs till två tredjedelar av och till en tredjedel av , momsbefriade i sina affärer med kommunerna. Motivet till momsbefrielsen var att ägarna, primärkommunema och landstingen, inte skall momsbelastas när de utför tjänster åt sig själva. Kommundata är dock inte ensam om momsbefrielsen, utan ett tiotal dataföretag åtnjuter samma fördelar. Som exempel kan nämnas Spadab och Lantbruksdata vilka ägs av sparbankerna resp. lantbrukskooperationen. Denna befrielse från mervärdeskatt innebär i praktiken att andra dataföretag har mycket små möjligheter att konkurrera om kommunernas och andra skyddade företags order. För att kunna konkurrera måste ju dessa utanförstående dataföretag offerera ett pris som ligger 23,lägre. Momsbefrielsen för dessa tiotal dataföretag innebär inte bara snedvriden konkurrens när det gäller datatjänster till sina egna ägare, utan också att dessa företag genom momsbefrielsen får större ekonomisk styrka att kunna konkurrera om orderna till andra datatjänstköpande företag. Något återställande av konkurrensneutraliteten går sannolikt inte att få förrän utredningen om indirekta skatter blir färdig med sitt arbete vilket beräknas ske om . I väntan härpå bör emellertid som sin mening ge regeringen till känna att lagreglerna bör ändras så att konkurrensneutralitet åstadkoms för alla dataföretag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om önskvärd konkurrensneutralitet mellan alla dataföretag.
mot · GB02Sk543 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk543 om sänkt moms för hantverksföretag Det svenska skattesystemet har överlevt sig själv. a. drabbar det näringslivets kreativitet och utveckling. Egenföretagare och aktiebolag behandlas t. ex. helt olika, visar en studie, som Småföretagens riksorganisation gjort. Dagens regler missgynnar sålunda enskilda firmor och handelsbolag, som utgör av alla företag. Vilken utvecklingspotential går inte där förlorad för speciellt vår landsbygd och glesbygd! Egenföretagaren har nämligen sämre möjligheter till kapitaluppbyggnad och investeringar och därmed möjlig expansion. Många sysselsättningstillfällen skulle kunna skapas runt om i landet genom en sänkt egenavgift t. ex. Det finns emellertid också andra möjligheter att underlätta den ekonomiska belastningen på dessa företag. skulle detta innebära en välbehövlig satsning på kulturens altare. Det gäller hantverksyrkena. som man räddar en handaskicklighet åt eftervärlden och för den vidare till kommande generationer, skulle man kunna skapa meningsfull sysselsättning och utbildning åt den unga generationen. Människan vill av naturen utnyttja egen kapacitet och förmåga. Fantasi och kreativitet och handaskicklighet ger skaparglädje. Detta behöver och söker den moderna människan i ett samhälle, som alltmer präglas av främlingsskap. Egenarbete ger dessutom säkerhet, trygghet, identitet och självkännedom. Men dessa yrken håller på att dö bort inför våra ögon. Minns kakelugnsmakare^ skomakaren, korgmakaren, sadelmakaren...! Om ingenting görs åt dessa och många flera försvinnande yrken kommer århundradens kunnande att förspillas. Utbildningen till många hantverksyrken är obefintlig. Många andra yrken ligger i själatåget. De utmärks av utövare med hög medelålder. Ser man på hantverksyrkenas ekonomiska förutsättningar att överleva, kan man snart konstatera, att skatterna är det hot, som främst borde undanröjas för att ge oss tid att återskapa den handaskicklighet, som utmärker hantverksyrkena. I denna typ av företag är arbetskraften den mest betydande produktionsfaktorn. Men kraftigt höjda skatter på främst arbetskraften verkar hämmande, och priserna på hantverksalster kan inte höjas i takt med kostnadsökningarna. Den alltmer ökande belastning, som skatterna kommit att utgöra på dessa företag, bör därför mildras. genom en lättnad av det totala skattetrycket. 1 1987188.3 sami. Ett lämpligt första steg kunde vara att sänka momssatsen på hantverk till den s. k. byggmomsen . Byggnads- och hantverksföretagens arbetsområden tangerar varandra, vilket är ytterligare en motivering till att tillämpa denna momssats på hantverksföretagen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att motionen för beaktande överlämnas till kommittén med uppdrag att utreda den indirekta beskattningens omfattning och utformning. 1987/88 Sk543
mot · GB02Sk544 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk544 av och () om mervärdeskattskyldighet för gymnasieskolor med byggnadsverksamhet m. m. Under föregående års allmänna motionstid lämnade undertecknade in en motion i rubricerat ämne. Den behandlades av skatteutskottet i vederbörlig ordning. Anledningen till att vi återkommer i ärendet är att vi finner det oriktigt att gymnasieskolor med undervisning i jord-, skogs- och trädgårdsbruk undantas från skyldighet att erlägga mervärdeskatt. Den regel som gäller är att gymnasieskolan inom primärkommunen kan använda ett kommunalt bolag för att erhålla momsbefrielse, medan den landstingskommunala gymnasieskolan kan vara egen huvudman för den utåtrikade delen av sin yrkesmässiga verksamhet. Vid den primärkommunala gymnasieskolan bedrivs utbildning såsom bygg- och anläggningsteknisk linje. Utbildningen bedrivs på så sätt att skolan bygger i egen regi, och säljer till utomstående varvid anbudsförfarande tillämpas. Vid detta anbudsförfarande befinner sig gymnasieskolan i en konkurrenssituation. Byggnadsverksamheten vid gymnasieskolan anses som yrkesmässig, eftersom verksamheten tillgodoser annat än sina egna behov varvid skyldighet att erlägga mervärdeskatt föreligger. Vid redovisningen av mervärdeskatt till drar kommunen av ingående skatt på förvärv för - om det gäller byggande - byggnadsverksamheten. Allt material och även externa arbeten som köps in för att uppföra t. ex. lägenheter är fakturerat med mervärdeskatt. Denna bokförs på särskilt konto och belastar inte produktionskostnaden för dessa lägenheter. I det här fallet kan kommunen/gymnasieskolan utnyttja sin skattskyldighet och producera till lägre kostnad i likhet med andra företag på marknaden. Om lagändring avseende skattskyldighet till mervärdeskatt sker, kan gymnasieskolan i egen regi fortsätta med detta viktiga inslag i en realistisk undervisning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattskyldighet till mervärdeskatt för gymnasieskolor med bl. a. byggnadsverksamhet.
mot · GB02Sk545 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk545 om höjning av skatten på charterresor Reseskatt utgår för charterresor med flyg enligt lagen (1978:144) om skatt på vissa resor. För barn utgår ingen reseskatt. Reseskatt utgår inte heller för passagerare som deltar i vissa charterflyg utan egen kostnad i egenskap av anställd hos den som utför charterflygning eller anordnar eller förmedlar resa i vilken sådan flygning ingår. Skatten höjdes senast per från . (SFS 1986:293). Enligt min mening bör reseskatten nu höjas med . Höjningen är motiverad av den snabba och kraftiga försämring som den svenska utrikesbalansen undergår. Bytesbalansen utvecklas mot stora underskott. Till detta underskott bidrar inte oväsentligt resevalutanettot, som efter den förbättring som skedde efter devalveringarna 1981 och 1982, nu åter utvecklas starkt negativt. Resevalutanettot -1987, miljarder kronor Höjningen av skatten bör genomföras så att den träder i kraft före semesterperioden . Här föreslås att höjningen gäller fr. o. m. . Genom särskilda övergångsbestämmelser bör anges att den högre skatten endast gäller sådana resor som är avsedda att starta eller . Vidare bör anges, såsom gjorts vid tidigare höjningar av reseskatten, att den lägre skatten skall tillämpas på före viss dag beställda resor. (12 månader t. o. m. nov) -10,9 Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen framlägger förslag om att reseskatten höjs till .
mot · GB02Sk546 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk546 om momsbefrielse vid export av fritidsbåtar I lagen (1986:430) om mervärdeskatt (ML) stadgas att moms skall betalas vid export av begagnade fritidsbåtar. Dessa regler infördes relativt . fattade sitt beslut och lagen började gälla fr. o. m. . Som grund för beslutet låg en utredning, mervärdeskatteutredningen. Denna utredning föreslog att moms skulle betalas vid export av begagnade varor vars värde var mycket högt i förhållande till dess vikt. Det gällde bl. a. guld, silver, platina, ädelstenar och konst. Utredningen föreslog inte att fritidsbåtar skulle omfattas av momsplikten. Detta föreslogs dock av regeringen och förslaget bifölls av . Negativa effekter för svensk ekonomi och båtbransch. har den nya lagstiftningen och de nya momsreglerna gällt . De negativa effekterna har visat sig. Många i båtbranschen har tvingats upphöra med sina företag därför att underlaget för företaget minskat eller helt försvunnit. Detta har gällt såväl de företag som tillverkat båtar, som dem som enbart eller delvis sysslat med försäljning. Företagen som tillverkat båtar har efter skatteändringen fått en allt mindre marknad. Eftersom exporten av begagnade båtar i det närmaste avstannat helt har den svenska marknaden varit begränsad. Ett stort utbud av begagnade båtar medför att marknaden för de nya båtarna minskar i motsvarande mån. Nytillverkningen har därför minskat. Då båtproducenterna i huvudsak befann sig utanför storstäderna har detta även fått betydande regionalpolitiska konsekvenser. Det finns dessvärre ingen statistik över hur många arbetstillfällen som har försvunnit på detta vis, men att så har skett är ställt utom all tvivel. Försäljningen av begagnade fritidsbåtar har minskat markant, vilket har påverkat bytesbalansen negativt. Liberala regler inom EG tillämpar, till skillnad från exempelvis , de ovan redovisade momsskattereglerna. I syfte att harmonisera de svenska skattereglerna med övriga världen vore det en fördel om en återgång till de tidigare reglerna sker. Marginella intäkter till statskassan Den nuvarande exporten av begagnade fritidsbåtar är marginell. Några inkomstförsämringar för den svenska statsbudgeten kommer troligen ej att uppkomma om momsplikten avskaffas. Resultatet skulle antagligen i stället bli en inkomstförstärkning om man beaktar att den svenska båtbyggar- och försäljningsbranschen skulle få ett icke obetydligt uppsving. Därtill kommer de positiva regionalpolitiska effekterna. Jämförelse med ädelmetaller oförståelig Att skattelagstiftningen på ädelmetall-, konst- och ädelstensområdet är utformad enligt de nuvarande reglerna är förståeligt. Fritidsbåtarnas likställdhet med dessa mycket värdefulla varor är inte lika förståelig. Lagstiftningen bör därför ändras så att de regler som gällde åter gäller. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att momsbeskattningsreglerna vid försäljning av fritidsbåtar skall återgå till dem som gällde före . 1987/88 Sk546
mot · GB02Sk547 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk547 av m. fl. (m,fp,c) om skattebefrielse för äldre motorfordon slopades den årliga fordonsskatten för motorfordon av årsmodell och äldre. Anledningen till detta var att dessa fordon betraktas som veteranbilar och utnyttjas mycket sällan. Allt färre bilar kommer dock i åtnjutande av denna skattebefrielse på grund av att årsmodellåret är fast, och ej rullande. En rullande årsgräns vore därvid att föredra. gäller dock att den som importerar en veteranbil måste erlägga accis utöver sedvanlig moms samt tull. Många ungdomar är intresserade av gamla bilar. Eftersom utbudet av sådana bilar är starkt begränsat i försöker en del att finna lämpliga renoveringsobjekt utomlands. Dessa bilar beläggs dock med hög accis. Storleken brukar variera . Dessa äldre bilar skulle i stället kunna beläggas med en symbolisk försäljningsskatt liknande den som införts i för bilar som är . Intresse för motorhobby och veteranfordon ger tekniska kunskaper, känsla för ansvar, planering och ofta kamratskap. Därmed minskar risken för att bl. a. sociala problem uppstår. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till en rullande 30-årsgräns för vägskattebefrielse av äldre fordon, 2. att hos regeringen begär förslag på en speciell försäljningsskatt - utformad efter norsk förebild - på motorfordon. () ()
mot · GB02Sk548 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk548 av och () om mervärdeskatt på viss tjänsteexport infördes regler om mervärdeskattebefrielse på turistvaror, som inköptes i och därefter utfördes till annat land. I dessa regler medtogs ej tjänster, som i utförts för utländska privatpersoners räkning. Detta kan t. ex. innebära att varvstjänster utförda i för norska båtägares räkning beläggs med både svensk och norsk mervärdeskatt. De bohusländska småvarven, som av tradition har en stark ställning på den norska marknaden kommer därför in i en omöjlig konkurrenssituation gentemot norska småvarv. Denna folkfunktion i mervärdeskattereglerna bör rättas till. Som exempel kan nämnas att reparation av utländska lastbilar i är mervärdesskattebefriad. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av mervärdeskattereglerna vid viss tjänsteexport.
mot · GB02Sk550 · 1988-01-21 00:00:00 — 1987/88:Sk550 b® om effektivare tull och polis i . narkotikabekämpningen 1987/88 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ju619 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om effektivare tull och polis. 1 1987/88.
mot · GB02Sk551 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk551 av och () om kontrollen av farligt gods vid gränserna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Fö525 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade tullresurser för kontroll av farligt gods vid gränserna samt vidgade straff för chaufförerna.
mot · GB02Sk552 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk552 av Per Stenmarck och () om den skattefria försäljningen på flygplats Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88 :T708 hemställs att hos regeringen begär förslag beträffande ankomsttax-free-försäljning. Per Stenmarck (m) () 1* 1987/88.3 sami.
mot · GB02Sk553 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk553 av m. fl. (m) om skattelättnader för idrottsrörelsen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr417 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om en förändring av grundavdraget vid inkomstbeskattningen för ideella organisationer enligt vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär utredning om slopande av reklamskatten i vissa fall enligt vad som anförts i motionen, 3. att beslutar höja schablonavdraget för idrottsutövare till maximalt . fr. o. m. inkomsttaxeringen , 4. att hos regeringen begär förslag om inkomstutjämningsmöjligheter för elitidrottare i enlighet med vad som anförts i motionen. Karl-Gös ta () hamre (m) Hans Nyhage (m)
mot · GB02Sk554 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk554 av () om lokaliseringen av tullens datacentral Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:A460 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av tullens datacentral.
mot · GB02Sk555 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk555 av m. fl. (c) om en uranskatt, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Fi220 hemställs 1. att beslutar införa en uranskatt på per insatt kWh bränsle med ikraftträdande , 2. att beslutar att höja skatten på olja med . per kubikmeter och skatten på kol med /ton från , 3. att beslutar sänka schablonavdraget från . () () () () () (c) () () () () ()
mot · GB02Sk556 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk556 av () om fordonsaccisen m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:T431 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande dubbel accisbeskattning för ombyggda fordon, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om accisbefrielse för tävlingsfordon, 3. att begär att regeringen förelägger förslag om en rullande 30-års gräns för samlarfordon vad gäller befrielse från vägtrafikskatt, 4. att beslutar att införa ett schablonbelopp på . för import av samlarfordon enligt nordisk modell.