mot · GB02A220 · 1988-01-21 00:00:00 — av och () om breddatautbildning Regeringen ger i budgetpropositionen klart uttryck för att ungdomar i skolan behöver få bättre förberedelser för informationssamhället och föreslår ökade medel för detta ändamål. Ungdomarna skall få bättre beredskap för ett arbetsliv och samhälle där datatekniken gör mycket större mängder information tillgänglig. Det ställer nya och djupare krav på medborgarnas förmåga att sovra, gallra, värdera och självständigt hantera skriftlig information. Det behövs emellertid även en insikt om vuxnas behov av motsvarande kunskaper. De svagare grupperna på arbetsmarknaden behöver stöd för att kunna skaffa sig kunskaper, som gör dem rustade att på ett bra sätt infoga datatekniken på dagens arbetsplatser. Det är dagens byggnadsarbetare, mejerister och verkstadsmontörer som skall nyttja datatekniken i sin arbetsvardag. Datautbildningsgruppen och datadelegationens arbetsgrupp för utbildning har utarbetat ett förslag för studieförbundens breddataverksamhet. De vuxna, som inte får del av datautbildning i arbetslivet eller på liknande sätt, måste ges möjligheter att på sin fritid skaffa sig denna kunskap. Datautbildning kräver tillgång till maskinell utrustning för att kunna bedrivas på ett meningsfullt sätt. Det visar bl. SÖ:s utvärdering av datautbildningen i skolorna. Studieförbunden måste ges möjlighet att kunna erbjuda breddata till rimliga kostnader för de individer som inte får denna utbildning på något annat sätt. Datautbildningsgruppens förslag till subventioner måste därför genomföras. Breddata till kortutbildade i arbetslivet Alla i arbetslivet behöver få datakunskaper. En hel del har också redan fått detta. fick enligt SCB 156000 personer datautbildning. Det motsvarar på ett helår ca 300 000 personer. Det är emellertid även klart fastlagt att utbildningen i arbetslivet framför allt ges till dem som har den De kortutbildades behov av datautbildning behö- \ 1 1987188.3 sami. ver därför särskilt uppmärksammas av samhället för att den nya tekniken Mot. skall få en bred användning i näringsliv och organisationer. nödvändigt om skall utvecklas som industrination och om vi skall kunna garantera alla medborgare både en materiell och kulturell välfärd. Samhället har genomfört en omfattande försöksverksamhet med breddatautbildning för vuxna . 100 milj. kr. utnyttjades för att finna hur en lämplig bred datautbildning skall vara utformad för kortutbildade. 6 000 anställda vid ca 250 arbetsplatser deltog i försöken. Fyra försökslän genomförde hälften av försöksverksamheten som har utvärderats av bl. a. i form av två rapporter från Arbetslivscentrum och av arbetsmarknadens parter. , landssekretariatet, har överlämnat sina slutsatser av de olika utvärderingarna i en promemoria till . Man ställer krav på ett särskilt samhällsstöd inom ramen för arbetsmarknadsutbildning i företag. Stödet skall enligt LO utgå till kortutbildade och ges för utbildning i svenska, matematik och data. LO uppskattar att ca 200000 anställda behöver samhällsstöd för bred datautbildning . Vi anser det viktigt att uppmärksamma att kravet på datautbildning för kortutbildade i utvärderingarna visar sig egentligen vara ett krav på djupare och mer aktiva baskunskaper i svenska och matematik. Detta stämmer väl med den insikt som är utgångspunkten för regeringens ställningstagande för datalära i ungdomsskolan: ungdomarna måste få möjlighet att mer självständigt hantera den ökande informationsmängden som datatekniken öppnar möjligheter till. Det är politiskt viktigt att samhället går ut med ett klart besked till de kortutbildade att de skall vara med och använda den nya tekniken. Den skall inte vara något som enbart är förbehållet de unga. Det är de som finns i arbetslivet som skall forma och trimma in den teknik som skall användas i morgondagens arbetsliv. Detta ställer helt nya krav på många som inte arbetat med penna, papper och pärmar vid skrivbord sedan de satt i skolan . Det är samma grupp som inte får mer än någon del av en procent av den vidareutbildning som ges i företagen. Den grupp som behöver just de baskunskaper i svenska och matematik som enligt utvärderingarna är svårt att motivera för en enskild arbetsplats. Dessa kunskaper är lika viktiga på alla arbetsplatser och har därför ett större värde ur samhälls- än företagsekonomisk synpunkt. Regeringen föreslår en rejäl ökning av anslagen för arbetsmarknadsutbildningen i företag m. m. till 203 milj. kr. Resurserna föreslås till vissa delar bli låsta till tekoindustrin respektive till direkta insatser i samband med permitteringar, men 183 milj. kr. avsätts för fri användning. Inom ramen för dessa 183 milj. kr. skall kortutbildade kvinnors utbildningsbehov särskilt uppmärksammas. Vi anser att det finns starka skäl för att politiskt även markera kortutbildade anställdas behov av bred datautbildning som inbegriper baskunskaper i svenska och matematik. Statsrådet anger i avsnittet Arbetsmarknad, mål och inriktning, att arbetslinjen skall hävdas, yrkesmässig och geografisk rörlighet främjas, flaskhalsar motverkas m. m. De utbildningsåtgärder som anges är inriktade Mot. 1987/88 på yrkesutbildning snarare än baskunskaper. Arbetsmarknadsutbildningen A220 har dock alltid innehållit ett visst mått av baskunskaper. Användningen av datorer och databaser ställer nya krav på alla anställdas förmåga att hantera skriftliga uppgifter. Detta kommer under de närmaste decennierna att i hög grad prägla arbetsmarknadspolitiken. Det är därför angeläget att inriktningen av arbetsmarknadsutbildningen blir sådan att den genom utbildning i baskunskaper förebygger svårigheter för korttidsutbildade individer och möjliggör att de kan tillgodogöra sig yrkesutbildning och utnyttja datatekniken. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av resurser till breddatautbildning i studieförbundens regi,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att breddata som inbegriper baskunskaper i svenska och matematik särskilt uppmärksammas inom ramen för föreslaget anslag för arbetsmarknadsutbildning i företag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av stöd till utbildning i baskunskaper för korttidsutbildade. () () 1 1987/88:Ub251