mot · GB02So602 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So602 av och förste vice talman () om en skolförberedande förskola Barn behöver en pedagogisk, välstrukturerad och systematisk träning som förberedelse för skolan. Deras nyfikenhet och intresse av att lära mäste tas tillvara och stimuleras i homogena grupper och på ett helt annat sätt än som kan ske i barnomsorgen hur bra den än är. De flesta barn har behov av en riktig förskola som förberedelse för skolstarten. Sädana förskolor finns i många andra länder. I finns 1 école maternelle som utgör basen i skolsystemet. Detta ger den en viktig roll i utbildningen och i det franska samhället. Den franska förskolans syfte är att utveckla barnets alla möjligheter att låta honom/henne forma sin egen personlighet och få bättre möjligheter att lyckas i skolan och i livet. Man har fysiska aktiviteter, övar muntlig kommunikation och förbereder för läsning och skrivning. Skapande övningar får stort utrymme. Barnen får möta konst i olika former och tränas i att uppfatta det konstnärliga och estetiska. Man har vetenskapliga och tekniska övningar som låter barnen utforska, upptäcka och tillverka. När de gör detta upptäcker de och organiserar logiska och matematiska sammanhang. Leken spelar stor och självklar roll i den franska förskolan. Även om förskolan ses som basen i skolsystemet den första skolan ges där inte systematisk undervisning i ämnen. Det finns ingen läroplan. Förskollärarnas uppgift är att organisera aktiviteter och gruppera dem i områden så att barnen kan öva och utveckla sina möjligheter, undan för undan nå färdigheter och kompetens samt förbereda för skolan. Mycket av den svenska skolförberedande träningen för förskolebarn liknar det som sker i den franska förskolan. Skillnaden är att den senare utgör grunden i utbildningssystemet och att där ges en mycket mer målmedveten förberedelse för skolan. Vid studiebesök i 1 école maternelle kan man också se hur det skrivna ordet, dikter, bilder på konstnärer, författare, historiska händelser osv. Den forna lekskolan och deltidsförskolan för sexåringar har i vårt land till stor del fyllt uppgiften att vara skolförberedande men den behöver utvecklas vidare. Den franska förskolan torde kunna ge värdefulla impulser för en utveckling mot en svensk skolförberedande riktig försko I * 1987/88. la sorn har skolan till huvudman. bör utforma det pedagogiska programmet. Diskrimineringen av deltidsförskolan i statsbidragshänseende bör upphöra. Benämningen förskola bör reserveras för denna skolförberedande verksamhet. Den skolförberedande träning som ges på daghemmen fungerar olika väl. Det är viktigt för barnen att den verkligen kommer till stånd före skolstarten och med samma inriktning och huvudman som en riktig förskola. bör enskilda skolförberedande förskolor uppmuntras. De är nödvändiga för att ge föräldrarna valfrihet mellan olika förskolor men också därför att de ofta arbetar med en pedagogik t. ex. som är värdefull såväl för barnets utveckling som för hela den pedagogiska debatten och utvecklingen i vårt land. 1 proposition 1973:136 om förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation föreslogs namnet förskola som gemensam benämning på daghem och deltidsgrupp. I propositionen anförs bl. a.: ... det är väsentligt att genom ett enhetligt namn markera den gemensamma pedagogiska syn som bör prägla förskolans olika verksamhetsformer. I samband med att den gemensamma benämningen förskola beslutades av togs beslutet om en allmän förskola för alla sexåringar. Benämningen förskola utsträcktes alltså till att omfatta barnomsorg i daghem, t. o. m. heldagshem för spädbarn, trots att den typen av barnomsorg knappast kan vara förskola i egentlig mening. Att använda benämningen förskola om olika former av barnomsorg leder tanken helt fel. Föräldrar torde också ha mycket svårt att bedöma hur mycket skolförberedande träning deras 56-åriga barn får på ett daghem. Den verksamhet som bedrivs i exempelvis kommunala daghem är barnomsorg omvårdnad, fostran och utvecklande stimulans. Det skall självfallet vara en pedagogisk verksamhet anpassad efter barnens ålder och mognad, med lek, arbete och inlärning och med ett pedagogiskt program. Men daghemmen är ingen förskola i den mening som de flesta lägger i begreppet förskola skolförberedande verksamhet. Den riktiga förskolan den forna lekskolan, numera deltidsförskolan har alltmer minskat i omfattning på grund av att den diskrimineras i statsbidragshänseende jämfört med daghemmen. Denna utveckling påskyndas av att all barnomsorg kallas förskola. Samlingsbegreppet barnomsorg är den korrekta benämningen på daghem, famljedaghem och dylikt. Benämningen förskola bör användas för en skolförberedande, mer strukturerad verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att deltidsförskolan skall utvecklas till en skolförberedande förskola, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att skolan skall vara huvudman för en sådan förskola, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att skall utforma det pedagogiska programmet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att den skolförberedande träningen på daghemmen skall ha samma inriktning och huvudman som den skolförberedande förskolan, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att diskrimineringen av deltidsförskolan i statsbidragshänseende skall upphöra, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att enskilda skolförberedande förskolor skall uppmuntras, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att benämningen förskola endast skall användas för en skolförberedande förskola. () ()