ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub205 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub205 om statsbidrag till i Bladins skola i startade sin verksamhet . drivs skolan i stiftelseform. Skolan omfattade /87 nio årskurser med ca 120 elever i årskurserna 19. Till skolan är två förskolor av Montessorityp och en gymnasieskola som omfattar 65 elever knutna. Under /86 startade försöksverksamhet med Montessoripedagogik i åk 1, bl. a. för att möjliggöra en kommande integrering av förskolan och åk 1. Sedan har verksamheten utvidgats till att gälla hela lågstadiet. Det förhållandet att Bladins skola kunnat upprätthålla sin verksamhet utan statsbidrag visar med önskvärd tydlighet att skolan fyller ett behov. Det är föräldrarna som i brist på statsbidrag har fått ta på sig den ekonomiska påfrestning det innebär att upprätthålla skolan. Om en skola är finansierad huvudsakligen av dryga terminsavgifter ligger det nära till hands att tro att den utnyttjas till övervägande del av familjer som är ekonomiskt oberoende. Så är emellertid inte fallet här. Däremot finns det många exempel på att föräldrar med knappa resurser har varit beredda att underkasta sig en stor ekonomisk uppoffring för att deras barn skulle kunna uppleva en alternativ skolform. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att statsbidrag skall utgå till .
mot · GB02Ub207 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub207 av och () om koncentrerad SFI-undervisning I de åtgärder sorn vidtas för att förbereda invandrare för ett normalt liv i det svenska samhället ingår undervisning i det svenska språket . Denna undervisning förläggs, av olika skäl, till . För vissa invandrare kan detta schema vara lämpligt, men många finner denna etapp i immigrationsgången alltför långdragen och påfrestande. Det bör därför övervägas om, för dem som finner det önskvärt, en koncentrerad kurs i svenska för invandrare kan erbjudas där de kan absorberas under förslagsvis . är invandraren enligt nu gällande praxis förhindrad att söka arbete. I en annan av väckt motion angående flykting- och invandrarpolitik föreslår att flyktingar skall kunna få någon form av meningsfullt arbete . Ett stort antal av de invandrare som är under utbildning skulle, om det gavs tillfälle att ta ett arbete, med stor fördel under den del av dagen som inte tas i anspråk av studieschemat kunna börja bidra till sin försörjning på ett naturligt sätt och lättare komma in i normalt levnadsmönster. De skulle härigenom, som de får en naturlig kontakt med det för dem nya samhället, också få möjlighet att praktiskt använda sina nyförvärvade färdigheter i det svenska språket, varigenom utbildningsresultatet med säkerhet skulle förbättras. Många av de flyktingar som kommer till kommunerna är välutbildade i sina resp. hemländer och skulle gärna vilja komma ut i normalt liv och inlemmas i det svenska samhället så fort som möjligt, och detta gör man bäst om man kan det svenska språket. tar de obligatoriska i anspråk, och även om alla uppehållspapper är klara, är det mycket svårt att få ett arbete om man inte kan det svenska språket. Relationerna mellan svenskar och flyktingar har också större möjligheter att bli bättre om man kan kommunicera med varandra. Med hänvisning till vad som ovan framförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet till koncentrerad SFI-undervisning. () () 1987/88 Ub207
mot · GB02Ub208 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub208 av och () om reglerna för SFI-undervisning Den reformering av SFI som genomfördes ger många invandrare goda möjligheter att lära sig svenska på ett bra sätt. Kommunerna har oftast på ett bra sätt kunnat omsätta intentioner i verkligheten. För de allra flesta invandrare är det naturligt att svenskundervisningen är förlagd till hemkommunen. Andra skulle ha lättare att delta i undervisningen om de kunde göra det i den kommun där de arbetar. Det gäller främst personer som annars skulle tvingas till långa resor mellan arbetsplatsen och undervisningen. För sådana resor utgår ingen ersättning, så utöver tidsspillet blir det ofta också ekonomiska avbräck. De nuvarande reglerna anses hindra detta och bör därför ändras. Hemkommunen skall självfallet också fortsättningsvis ha ansvaret för att invandraren får undervisning, men i likhet med det övriga skolväsendet skulle undervisningen kunna ges i annan kommun om det finns skäl för det. I sådana fall bör något slags interkommunal ersättning kunna tillgripas för att förhindra att vissa kommuner drabbas ekonomiskt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av förändrade regler för svenska för invandrare för att möjliggöra studier i annan kommun än hemkommunen.
mot · GB02Ub209 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub209 av och () om undervisningen i bild har landets bildlärare krävt mindre undervisningsgrupper i ämnet bild. Det hänger samman med bildämnets praktiskt-laborativa karaktär. Huvudmomenten i bildämnet är bildframställning, bildanalys, bildkommunikation, estetisk orientering samt bild och miljö. Bildframställning utgör ca två tredjedelar av all bildundervisning på högstadiet. Här använder man penna, färg, sax, klister, papper och många olika verktyg och skiftande byggbara material som lera, trä, hönsnät, gips, linoleum och sten. Många verktyg är både svåra att hantera, dyrbara och farliga. Det gäller skärande verktyg, kemikalier för keramiktillverkning, frätande vätskor och lösningsmedel av olika slag. Vid foto-, film- och videoarbete används en mycket dyrbar och ömtålig apparatutrustning samt farliga vätskor. Att göra bilder tar tid och kräver utrymme. Vissa tekniker, särskilt då man använder precisionsinstrument, kräver lugn och noggrannhet. Även i övriga huvudmoment krävs till viss del undervisning i mindre grupper. Enligt det s. k. visade det sig att bildlärarna är den lärargrupp som har de utan jämförelse största svårigheterna att få tillräckligt med tid för varje enskild elev. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att undersöka skolans bildundervisning genom arbetsmiljömässiga och pedagogiska analyser.
mot · GB02Ub211 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub211 av och () om utökat praktiskt tillval i Alla elever borde ha rätt och möjlighet att kunna trana de grundläggande färdigheterna i att läsa, skriva och räkna i för dem tillräcklig omfattning. Tyvärr är det inte alltid så . En elev bör inte påbörja ett nytt moment förrän baskunskaperna i det föregående inhämtats. För att göra det praktiskt möjligt för en svagpresterande elev att träna baskunskaper bör det i finnas möjlighet att fr. o. m. åk 8 utöka antalet veckotimmar i det praktiska tillvalsämnet, detta på bekostnad av andra ämnen som eleven själv väljer. Svenska och matematik får dock ej bytas ut. Kursplanen i det aktuella tillvalsämnet skall utformas så att de praktiska momenten och de grundläggande basfärdigheterna tränas. Ett nära samarbete mellan läraren i tillvalsämnet och elevens lärare i svenska och matematik är nödvändigt. Den pågående försöksverksamheten i ett tiotal rektorsområden med s. k. dubbelt tillval är inte tillräcklig. I alla kommuner, där man så önskar, bör en försöksverksamhet med utökat praktiskt tillval komma till stånd. Dessutom bör kursplanerna utformas så som ovan beskrivits. Vi är övertygade om att de svagpresterande eleverna på detta sätt skulle uppleva undervisningen som mer meningsfull, stärka sitt självförtroende och få en bättre grund för vidare gymnasiestudier. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en bred försöksverksamhet med utökat praktiskt tillval, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av detta tillval, så att såväl praktiska moment som basfärdigheter tränas.
mot · GB02Ub212 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub212 av och () om betygssystemet i Mot. 1987/88 Ub212 Mångå elever, föräldrar och lärare upplever dagens betygssystem som mycket orättvist. Det spelar också en allför stor roll vid valet till gymnasieskolan. Riksdagsbeslut om Lgr 80 utgick ifrån att betygens roll i skulle tonas ner. Därför ges betyg numera enbart i åk 8 och 9. Motiven för betyg i är, som framgår av läroplanen, deras roll som grund för urval till fortsatt utbildning. Betygens betydelse som medel för information och motivation har minskat. Det är väsentligt att andra urvalsinstrument som komplement/alternativ till betygen prövas. Detta kan t. ex. vara anlagsprov, tester, erfarenheter av skilda slag etc. Den försöksverksamhet på detta område som bedrivits är inte tillräcklig. Alla betyg bör inte ha samma betydelse vid intagningsberäkningen till olika linjer på gymnasieskolan. Om en elev söker till N-linjen bör t. ex. matematik-betyget väga tyngre än samhällsvetenskapsbetyget och tvärtom till samhällsvetenskaplig linje. SÖ bör få i uppdrag att utarbeta ett förslag om hur en rimlig s. k. viktning av betygen kan te sig vid övergången från till gymnasieskolans olika linjer. Enligt timplanen på högstadiet har eleverna bl. i matematik, 9 i engelska, 12 i svenska och 1 i barnkunskap. Den enda timmen i barnkunskap förläggs oftast till åk 9 som s. k. dubbeltimme. Det är fullkomligt orimligt att detta ämnes betyg skall väga lika tungt som t. ex. ett betyg i ett ämne som eleven undervisats i under hela i många veckotimmar. Ämnet barnkunskap är mycket viktigt och upplevs oftast positivt och meningsfullt av eleverna. En god motivation för ämnet borde finnas hos eleverna även om betyg inte skulle ges. Vi vill särskilt påpeka att det är nödvändigt att ämnet är obligatoriskt, för att det är ytterst väsentligt att alla elever har ämnet. Att en elev deltagit i barnkunskapsundervisningen kan man informera om på olika sätt, t. ex. som en anteckning på betyget. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om komplement/alternativ till betygen, 1 1987/88. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om s. k. viktade betyg vid intagning till gymnasieskolan, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande av betyget i barnkunskap. () () 1987/88 Ub212
mot · GB02Ub214 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub214 av m. fl. (m) om skolans brottsförebyggande roll Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ju804 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolans brottsförebyggande roll. Cart Bildt (m)
mot · GB02Ub215 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub215 av förste vice talman m. fl. om statsbidrag till vissa fristående skolor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So209 hemställs att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestämmelser till kristna och andra fristående grundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om att stöd skall utgå på samma sätt som stöd utgår till skolor i offentlig regi.
mot · GB02Ub217 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub217 om fortbildning av lärare inom området miljöoch naturresurser I samband med övergång till den nya lärarutbildningen blir fortbildningsbehoven särskilt belysta. Inom miljöområdet har lärarfortbildningen genomgående varit kraftigt eftersatt, och dessutom har skolan stora svårigheter att presentera aktuella och anpassade undervisningsmaterial. Naturen utgör i sig läroboken men vägarna till insikt är och har varit få. Fortbildningsbehovet i grund- och gymnasieskolan är stort, så också behovet för lärarutbildarna och lärarna vid högre tekniska utbildningar. bedriver en kvalificerad utbildning inom miljöområdet, med tonvikten lagd på naturresurser och miljö. En viktig målgrupp har varit lärare och lärarkandidater. Resurser finns för en kraftig volymökning av fortbildningsinsatser i och med beslutet om en nedläggning av klasslärarutbildningen. Enligt min mening bör en sammanhållen plan utarbetas för miljöfortbildningen. Denna bör uppdelas i tre regioner med två huvudfortbildningsorter vardera för Syd- och och en för norra . är väl lämpad att få i uppdrag att i samråd med SÖ och UHÄ formulera förslag till fortbildnings- och kursplaner. Huvuddragen i dessa planer bör vara överensstämmande från ort till ort. Det anförda måste förutsätta att högskolan i får ett utvecklingsbidrag så att utarbetandet av riktlinjer för olika tillvägagångssätt i det praktiska miljöundervisningsarbetet möjliggörs. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en rikstäckande fortbildningsplan inom miljö- och naturresursområdet.
mot · GB02Ub219 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub219 av och () om sänkt skolpliktsålder har vi i tagit upp frågan om sänkt skolpliktsålder. Skälen för en tidigare skolstart är flera. Ett är att de länder som ännu inte övergått till en tidigare skolstart än blir allt färre. Skälen mot en tidigare skolstart blir däremot också allt färre. Därför är det hög tid att fatta ett principbeslut om en tidigare skolstart. Den skulle ta till vara den tid i barnens utveckling då de är särskilt receptiva och motiverade. Eftersom många barn vistats i daghem är mottagligheten för och behovet av andra impulser än de som ryms i leken sannolikt större. I en rätt anpassad skolmiljö kan krav ställas som flertalet barn är vuxna och som utgör förutsättning för att deras receptivitet skall komma till sin rätt. Det finns pedagogiska fördelar att vinna genom att de personalresurser som satsats på sexåringarna i förskolan kan utnyttjas . Det betyder mindre klasstorlek, ökat stöd för enskilda elever etc. Den bekymmersamma situation som från många håll omvittnas råda kan därigenom i någon mån skingras. En god skolstart är betydelsefull för den fortsatta skolgången. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående beslut om sänkt skolpliktsålder.
mot · GB02Ub220 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub220 av Per () om möjligheten att utvisa elev från lärorummet Enligt 6 kap. 28 § andra stycket skolförordningen får läraren utvisa elev från lärorummet för högst återstoden av pågående lektion eller låta eleven under uppsikt stanna i skolan högst efter skoldagens slut. Det är uppenbart att regelsystemet tillkommit för att läraren i en akut situation, t. ex. då eleven allvarligt stör den pågående lektionen, skall kunna vidta en för situationen avpassad åtgärd. Vad som måste anses som stötande är att inte ens vid en uppenbart felaktig användning av regelsystemet, finns det någon möjlighet att få ett beslut om t. ex. eftersittning överprövat. Regelsystemet innehåller inte en sådan ordning. Försvararna av den nuvarande ordningen brukar vanligen argumentera med att anföra att det inte är praktiskt möjligt att bygga upp ett system för att i efterhand överpröva beslut av detta slag eller genom att föra fram att i skolsammanhang är en överprövning av beslut inte satt i system. Jag avvisar en argumentation av detta slag, inte minst därför att ett beslut om eftersittning är en form av frihetsberövande. Enligt min uppfattning är det kränkande att det i ett rättssamhälle kan ske frihetsberövande utan möjligheter till överprövning. Det är en myt att alla beslut med stöd av 6 kap 28 § andra stycket i skolförordningen fattats så att de på objektiva grunder inte kan kritiseras. Regeringen bör därför lägga fram förslag till en ändring av skolförordningen så att överprövning blir möjlig. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till ändring av skolförordningen vad gäller utvisning av elev från lärorummet.
mot · GB02Ub221 · 1988-01-20 00:00:00 — av () om skolmåltidsverksamheten då kommunala bidrag för att starta skolfrukost infördes genom riksdagsbeslut har samhället genomgått stora förändringar. Sådana samhällsförändringar som ändrad familjestruktur, ökad förvärvsfrekvens bland kvinnor, nya matvanor m. m. påverkar också skolmatens roll. En SIFOundersökning visar att endast av befolkningen numera äter enligt traditionellt mönster med fasta måltidsvanor och hela familjen samlad. Familjemedlemmarna äter på olika tider mer eller mindre oberoende av varandra. Man äter snabbt utan att bry sig så mycket om smak eller tillagning. Konsumtionsstatistiken visar också att konsumtionen av näringsmässigt undermåliga livsmedelsgrupper kraftigt ökat under . Matvanornas betydelse för hälsa, välbefinnande och prestationsförmåga är väl belagt genom undersökningar. Måltider med högt proteininnehåll har t. ex. visats hjälpa till att höja uppmärksamhet, kreativitet och minneskapacitet. En bra frukost och skollunch är nödvändiga förutsättningar för att eleverna skall kunna tillgodogöra sig undervisningen så bra som möjligt. Då så många som av skolbarnen inte äter frukost är skolmaten nu viktigare för elevernas matstandard . Mot denna bakgrund är det mycket beklagligt att skolmatens standard tillåtits sjunka . har kommunerna tvingats till kraftiga nedskärningar och besparingsåtgärder. Inom skolmåltidsverksamheten har utgifterna för livsmedel blivit det främsta sparobjektet, eftersom lokalkostnader och personalkostnader är svåra att påverka på kort sikt. har livsmedelspriserna stigit kraftigt, vilket lett till att anslagshöjningarna för skolmaten endast räckt till att kompensera för knappt hälften av de ökade livsmedelskostnaderna. Enligt de näringsrekommendationer som utfärdats av bör skollunchen ge av det dagliga näringsbehovet. har i en undersökning visat att livsmedelskostnaderna per portion på många håll är för låga för att kunna uppfylla dessa rekommendationer. För att uppfylla dem skulle utgifterna för livsmedel behöva öka från 4:83 till /portion. Vid en jämförelse med motsvarande kostnader för andra offentliga inrättningar visar det sig att skollunchen kostar mindre än hälften av något jämförbart alternativ vilket är mycket otillfredsställande. Matstandarden påverkas också av hanteringen. Det är mycket vanligt att maten tillagas i stora centralkök vilket medför att mer än hälften av landets 1 1987188.3 sami NrUb221-228 skolor får sin skollunch serverad i kantiner. Hanteringen innebär långa varmhållningstider som försämrar matens utseende, smak och näringsvärde. Detta i kombination med att miljön i skolmatsalen på många håll är otrivsam, bullrig och stressig har lett till att skollunchen ofta utsatts för klagomål och att en del elever föredragit kiosken eller cafeterian framför skolmatsalen. Det är nödvändigt att skolmåltidsverksamheten ses över i hela landet så att en jämn och hög kvalitet vad gäller livsmedlen, inramningen, schemaläggningen m. m. uppnås. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att lämna kommunerna föreskrifter och anvisningar angående utformningen av skolmåltidsverksamheten. 1987/88 Ub221
mot · GB02Ub223 · 1988-01-20 00:00:00 — 1987/88 :Ub223 av och () om undervisningen i svenska för invandrare För att invandrare skall kunna leva ett liv på samma villkor som den övriga befolkningen i är det nödvändigt att de får grundläggande kunskaper i svenska språket och även om det svenska samhället. Det var denna ambitionsnivå som uttalade sig för när besluten togs om rätt till ledighet för och rätt till grundläggande svenskundervisning för invandrare. I lagen (1986:159) finns i 9§ om kunskapsnivå reglerat kommunernas skyldighet: Kommunernas skyldighet i fråga om svenskundervisning upphör antingen när en deltagare har de kunskaper och färdigheter som anges i föreskrifter som meddelas av regeringen eller deltagaren inte gör tillfredsställande framsteg. De föreskrifter som gäller är läroplanen för SFI, i vilken anges syftet med svenskundervisningen. Som en vägledning till kommunerna om vilka invandrare som är berättigade till grundläggande svenskundervisning har () givit ut ett bedömningshäfte. SÖ rekommenderar tre bedömningsmoment som bör användas etappvis men fastlägger att endast ett moment inte ger tillräckligt underlag för bedömning av invandrarens språkfärdighet. Trots dessa rekommendationer finns det kommuner som använder endast ett moment som grund för bedömning. Det kan klart konstateras att trots lagstiftning, föreskrifter och bedömningshäfte, sker en godtycklig bedömning ute i kommunerna vid avgörandet vilka som är berättigade till undervisning. Det visar inte minst antalet överklagningsärenden till SÖ på. Detta faktum kan tyda på att föreskrifterna är så vagt formulerade, så att de inte förpliktar till någonting. Det är därför viktigt att föreskrifterna ses över för att förhindra godtycke i bedömningen. Då en del problem beror på brister i testning är det viktigt att statsmakterna skaffar sig garantier för att de ambitioner som uttalat också förverkligas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskundervisning för invandrare. () () 1987/88 Ub223
mot · GB02Ub225 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub225 av och () om religionskunskap i skolundervisningen Religionskunskapen är ett angeläget ämne i skolundervisningen. Den skall ge våra barn och ungdomar kunskap i religion och då främst i kristendom. Det är en viktig uppgift för skolan att levandegöra den tro som varit vår under århundraden och som erbjuder en helhetssyn, alltjämt omfattad av stora grupper i vårt land. Det är angeläget att bibringa ungdomar religionskunskap, som gör att de förstår den etiken. Gedigna kunskaper i religion gör det också lättare att förstå vårt samhälles grundläggande humanistiska och demokratiska värderingar. Frågor kring människosynen blir allt angelägnare. Inom t. ex. hela vårdsektorn står det klart på ett helt annat sätt än tidigare att vi måste ta oss an hela människan. Vårdpersonalen möter människor i viktiga kris- och valsituationer och ställs ofta inför svåra frågor. Kunskaper också om andra religioner ger större möjlighet att förstå våra invandrare och deras inställning till sina religioner. Detta är viktigt för alla som möter invandrare i vårdsituationer, i daghem, förskola och grundskola. Kunskaper i religion behövs som grund för att i umgänget med människor kunna visa respekt för och hänsyn till andra livsåskådningar, tänkesätt och kulturer och för att överbrygga generationsklyftor. För att kvaliteten på undervisningen i religionskunskap skall kunna nå en godtagbar nivå krävs det att läraren har utbildning och behörighet i att undervisa i ämnet. Här finns dock brister - inget annat ämne har så få behöriga lärare som just religionskunskap. Det finns undersökningar som bekräftar detta och som pekar på att endast en fjärdedel av det totala antalet undervisningstimmar leds av ämnesbehöriga lärare. En orsak kan vara att man vid nyrekryteringen av lärare bortser från kravet på behörighet i ämnet religionskunskap. Ämnet har vid en bedömning inte getts samma status som andra orienteringsämnen. Därmed har detta ämne fler lärare utan behörighet än andra ämnen. Enligt vår mening är det viktigt att detta uppmärksammas i utbildningen, i fortbildningen och inte minst i rekryteringen av lärarna. Ämnet religionskunskap bör få en starkare ställning i skolan. Det är enligt vår uppfattning angeläget att de kristna värderingarna förs vidare till kommande generationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förstärkning av ämnet religionskunskap och i synnerhet kristendomen. () () 1987/88 Ub225