ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sf203 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf203 av och () om läkemedelsersättningen Den som lider av astma/allergi får sina kostnader för mediciner och läkarvård täckta inom den allmänna försäkringen. De kostnader som täcks rör sig ofta om betydande belopp. När det gäller en stor grupp - födoämnesallergikerna - vill vi särskilt ta upp frågan om kostersättningsmedel. Barn med uttalade födoämnesallergiska sjukdomar får kostersättningsmedel utskrivna på recept. Ungdomar och vuxna har inte denna möjlighet. Kostersättningsmedlen är dyra och kan för den enskilde eller familjen bli en stor belastning. Ungdomarna som har kvar multipla födoämnesallergier behöver under pubertetsåren ett rejält tillskott av födoämnen och kalorier. Ekonomiska skäl får inte leda till en felaktig kost. Samma gäller för vuxna med multipla födoämnesallergier att kostnaden inte får vara ett hinder för att få en riktig kost. De kostersättningsmedel som den enskilde behöver är ofta den väsentligaste och ibland den enda medicinen som behövs för att leva ett normalt liv. har i ett informationsblad till beslutsfattande politiker redovisat kostnadsskillnaderna mellan matkassar innehållande normalkost, glutenfri kost och glutenfri kost från . När kostnaden för den första sätts till . blir kostnaderna för de båda andra 398 resp. . Inga produkter som helt eller delvis innehåller mjöl eller mjölk kan konsumeras om de intoleranta skall vara friska. Endast kosten duger som medicin. Vi anser att det är naturligt att kostersättningsmedel som utskrivs på recept också omfattas av den allmänna försäkringen och att läkemedelsersättning skall utgå. Vissa sjukvårdshuvudmän ger bidrag till köp av spcialdestinerade dietprodukter. Detta bidrager till att öka orättvisorna för denna grupp allergiker, vissa ger full kostnadstäckning, andra ger eller ingenting, som är fallet i några landsting. Med stöd av vad som ovan sagts hemställs att beslutar att kostersättningsmedel som förskrivs på recept skall berättiga till läkemedelsersättning i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88 Sf203
mot · GB02Sf204 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf204 om information m. m. om ATP-poäng för vård av Föräldrar kan erhålla ATP-poäng . Enligt bestämmelserna måste dock detta sökas av var och en som är berättigad, med en ny ansökan . I vårt datoriserade samhälle kan man verkligen fråga sig varför det skall vara så här. Varför skickar man inte ut en blankett, som är lätt att fylla i, till varje förälder med barn i de åldrar det gäller? Är det månne så att man hoppas att föräldrar skall glömma att söka - och så kan man få fram genom statistiken att föräldrarna bryr sig inte om att söka...! Det kan ju vara så att man missar och kanske aldrig får informationen som borde nått fram. Det blir också de föräldrar som har lätt att skriva och tala som vi gynnar genom detta system. Nog borde väl alla partier kunna enas om att ge i uppdrag att utforma en blankett, som sändes ut till dem som är berättigade till ATP-poäng . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att skall ges i uppdrag att utforma blanketter och sända ut dem till föräldrar som är berättigade till ATP-poäng .
mot · GB02Sf205 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf205 av och () om ersättning för vård av sjuk anhörig Föräldrar får vara hemma och vårda sjukt barn , varvid föräldrapenning utgår. beslöt dessutom att föräldrar till svårt sjuka och handikappade barn skall ha rätt att få föräldrapenning vid barnets sjukdom . Men anhöriga som vårdar sjuka, vuxna familjemedlemmar, får ingen ersättning. Det är mycket otillfredsställande att t. o. m. vård i livets slutskede inte skall kunna berättiga till ersättning. Det torde vara uppenbart att både kommunen och sparar pengar genom att en anhörig tar ledigt från sitt arbete för att vårda den svårt sjuka i hemmet. Om den anhöriga inte gör det vårdarbetet så måste kommunen och ordna med hemhjälpsinsatser eller ta in patienten för sluten sjukvård. Den samhällsekonomiska kostnaden när patienten måste tas in för sluten sjukvård torde vida överstiga den kostnad det blir för samhället om den anhöriga i stället för förlorad arbetsförtjänst t. ex. får ersättning motsvarande sin sjukpenning. Att ge anhöriga i vissa situationer möjlighet - om de själva vill - att stanna hemma för att vårda en familjemedlem i hemmet får inte ses som ett försök att minska på kommunernas och landstingens vårdansvar. Men för många familjer skulle det kännas som en stor lättnad, om man fick möjlighet att vårda den anhöriga i hemmet. och äldreberedningen har tagit upp denna viktiga fråga i sitt arbete och ett flertal remissorgan är enligt vad jag erfarit positiva till en lösning såsom skisserats i denna vår motion. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ersättning för vård av svårt sjuka familjemedlemmar i hemmet .
mot · GB02Sf206 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf206 av och () om viss tillfällig föräldrapenning, m. m. Valfrihet i barnomsorgen saknas då förutsättningarna för föräldrar varierar när det gäller att välja en omsorgsform som ger minsta möjliga problem. För de föräldrar som väljer familjedaghemsomsorg för sina barn uppstår det ibland förhållanden som är svåra att förklara när det gäller ersättning från föräldraförsäkringen. I de fall dagmamman insjuknar och dagbarnets förälder stannar hemma och vårdar sitt eget barn utgår ersättning från föräldraförsäkringen. Men i de fall dagbarnvårdarens barn är sjukt och dagbarnvårdaren inte kan ta emot andra barn i sitt hem, utgår det inte någon ersättning från föräldraförsäkringen. Detta innebär att vissa familjer kan drabbas av omotiverat stora inkomstförluster i det fall detta inträffar ofta, men i vart fall åsamkas en ekonomisk förlust på grund av den barnomsorgsform de valt eller tilldelats. Så länge dessa förhållanden inte är jämbördiga kommer familjedaghemmen inte att kunna vara den trygga barnomsorgsform som man som förälder har rätt att fordra. Inga andra omsorgsformer drabbas av denna orättvisa. För att lösa detta borde möjligheten att utnyttja föräldrapenning för tillfällig vård av barn utökas med de fall då dagmamman inte kan ta emot barn därför att hennes egna barn är sjuka. Detta bör ske när kommunen inte kan lösa problemet genom omplacering till någon annan dagbarnvårdare som känner barnet. Kontaktdagar för besök i samhällets barnavård eller skolverksamhet kan utnyttjas för barn mellan fyra och . Föräldrautbildning eller besök i förskola, skola eller fritidsverksamhet är exempel på anledningar som ger ersättning från den tillfälliga föräldrapenningen. Någon valfrihet när det gäller hur dagarna skall nyttjas finns ej, utan det skall vara . Dessa kan av många familjer i stället behöva fördelas på ett annorlunda sätt. Den valfriheten tillerkänns dock inte familjerna. kan inte heller utnyttjas för besök i ett privat familjedaghem om barnet är placerat där utan är helt bundna till samhällets barnomsorg. Detta skapar stora orättvisor då många föräldrar är helt hänvisade till privata omsorgsformer i och med att den kommunala barnomsorgen inte täcker efterfrågan. Med stöd av det anförda hemställs Sf206 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av tillfällig föräldrapenning vid sjukdom hos dagbarnvårdares barn, 2. att beslutar att de kan tas ut som föräldrarna själva bestämmer, 3. att beslutar att kontaktdagarna skall kunna tas ut för alla barn oavsett omsorgsform. () ()
mot · GB02Sf207 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf207 om obligatorisk rätt till sjukledighet före förlossning Före en förlossning drabbas de flesta mödrar av trötthet, ryggvärk och förhöjt blodtryck, som tilltar och följden blir oftast sjukskrivning vilken då föregås av för samhällsekonomin kostnadskrävande läkarbesök. Någon egentlig sjukdomsbild föreligger inte utan de gravida kvinnorna har en press på sig att arbeta för länge under graviditeten då privatekonomin oftast inte tillåter ledighet förutom föräldraledigheten. Att sjukskriva sig före förlossningen har blivit så vanligt att en betydande samhällsekonomisk vinst bör uppstå om kvinnorna i stället automatiskt erhåller tre veckors sjukledighet före förlossningen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om samhällseffekterna av förslaget om att blivande mammor kan sjukskrivas före förlossningen och värdet av att mödrarna bereds möjlighet till mindre ansträngande sysslor tiden före nedkomsten.
mot · GB02Sf208 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf208 av och Bo Finnkvist (s) om informationen om pensionspoäng För budgetåren 1984/85 och 1986/87 anvisades medel för utsändande av särskilda pensionsförsäkringsbesked till alla försäkrade i åldern resp. . Beskeden avsåg information om intjänade pensionspoäng och hur stor varje försäkrads pension kunde beräknas bli. I anslagsframställningen för /88 ansåg att en liknande information borde ske under budgetåren 1987/88-1988/ 89 för resp. . Regeringen beräknade i sin budgetproposition 1986/87:100 bil. 7 medel för fortsatta informationsinsatser under /88. Det är ett steg i rätt riktning att successivt gå ner i åldrarna och informera befolkningen om intjänade pensionspoäng. Vid upprepade tillfällen har vi mött nämnda frågeställning allt längre ner i åldrarna. Inte minst har de deltidsarbetandes engagemang och frågeställningar ökat markant . Många deltidsanställda där kvinnorna framför allt är i majoritet har delvis väckts av den senaste tidens debatt. I anledning därav vore det önskvärt att kunde lämna löpande information till åldersgrupperna resp. . Om information kunde ges till dessa åldersgrupper skulle de få sin prognostiserade pensionspoäng på ett tidigt stadium. Denna information skulle väcka många . På grundval av lämnad information kan vederbörande söka ändra sin arbetstid/arbetssituation och mera energiskt söka att eventuellt få sin deltid utökad med ytterligare arbetstid/timmar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökade informationsinsatser från . Bo Finnkvist (s)
mot · GB02Sf209 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf209 om höjning av åldersgränsen vid inköp av prisnedsatta glutenfria livsmedel En person som lider av sjukdomen celiaki (glutenintolerans) måste alltid använda sig av specialkost. När man handlar en matkasse med vanliga mjölprodukter bl. a. vetemjöl, makaroner, skorpor och knäckebröd kostar den ca . - en kasse med glutenfria ersättningsprodukter kostar ca . Barn som lider av celiaki och är får s. k. specialdestinerade livsmedel på licens. Behovet av specialkost kan dock kvarstå även efter , liksom för den som drabbas av celiaki i vuxen ålder. Det föreligger en risk för att personer med celiaki inte sköter sin diet på grund av merkostnader som uppstår för den enskilde. Då barnet fyllt och fortfarande rekommenderas att fortsätta sin speciella diet föreligger klar risk att merkostnaden markant får den effekten att hon/han inte anser sig ekonomiskt klara av kostnaderna för dieten och därför inte sköter denna enligt läkarens rekommendation. För samhället får detta till följd att sjukvårdskostnaderna och även sjukpenningkostnaderna stiger. Psykologiskt är den nuvarande gränsen olycklig då den handikappade som fyllt måste uppleva att samhället inte ställer upp. Frågan om prisnedsättning av vissa specialdestinerade livsmedel är en fråga som faller inom det statliga ansvarsområdet. Regeringen har beslutat att glutenintolerans skall räknas till sådan sjukdom som berättigar till prisnedsättning av vissa livsmedel - dock endast upp till . De flesta ungdomar studerar fortfarande vid denna ålder och har ej egen inkomst då, varför åldersgränsen bör gå vid . För personer bör ett i deklarationen avdragbart belopp införas. Förslagsvis kanske detta belopp kunde vara . för ensamstående och . för gifta eller samboende eller familjemedlemmar med samma sjukdom. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att höja åldersgränsen till för licens på livsmedel för den som lider av celiaki, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt för den som lider av celiaki att i självdeklarationen göra avdrag för fördyrade levnadskostnader.1] ' 1987/88:Sk314.
mot · GB02Sf210 · 1988-01-18 00:00:00 — av () om ändrade ATP-regler Vissa pensionärer, som begärt undantagande från ATP , bestraffas när de uppnår pensionsåldern och skall uppbära ATP-pension. De får inte - som andra pensionärer - sin pension utbetald med utgångspunkt från de avgifter som betalats in för den pensionerades räkning. Pensionsbeloppet minskar olika mycket, beroende på vilket år man är född. Möjligheten att begära undantagande togs bort 1981. De som blir drabbade är sådana som haft undantagande från ATP men sedan gått in i systemet. Vid beräkning av deras tilläggspension (ATP) påförs de straff enligt bestämmelserna i 12:2 samt 15:1. För pensionstagare född sker ingen straffberäkning. Pensionstagare född straffas med 1/10 han inte tillgodoräknats pensionspoäng eller gått förlustig mer än en gång. Född 1916 bestraffas med 2/10 osv. fram till födda , som bestraffas med 9/10. Den som är född bestraffas med 1,0. Då undantagandet upphörde , anslöts alla som är födda eller senare till tilläggspensionsförsäkringen. De befriades från straffberäkningen. Födda fick ha undantagandet kvar. Återkallelse kunde emellertid göras av den som ville. Straffberäkningen kvarstår dock för personer födda . Ett exempel: En person som är född och som haft undantagande från ATP får sin pension förändrad enligt följande: För en som är född är erforderligt antal år med pensionspoäng normalt 26. För personen i exemplet ökas talet 26 med 0,6 vederbörande haft undantagande, alltså 26+15x0,6=35. Pensionen minskas i motsvarande grad. Det kan inte vara rimligt att den person som är född och haft undantagande men återkallat sitt undantagande skall straffas, medan en person född eller senare helt befrias från straff. Genom att undantagandet är borttaget borde straffberäkningen helt försvinna. Straffet var sannolikt till för att avskräcka personer att göra undantagande. Det kan inte vara mer än rimligt att en person, där arbetsgivaren eller han själv betalat avgifter, inte skall få behålla sin intjänade pension. Samtliga som har haft undantagande bör behandlas lika. Åtminstone bör de som återkallat sitt undantagande få straffet upphävt. Nr S/210-219 bör ge regeringen i uppdrag att förändra reglerna så att alla behandlas lika och på ett rättvist sätt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om förändring av ATPreglema så att den bestraffning som sker av vissa pensionärer upphör. 1987/88 Sf210
mot · GB02Sf211 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 211 om automatiskt erhållande av ålderspension Enligt 6 kap 1 § lagen om allmän försäkring föreligger rätt till ålderspension fr. o. m. det att man fyller . Av 16 kap 1 § första stycket framgår att den som önskar komma i åtnjutande av pension skall göra ansökan därom hos allmänna . före det att den pensionsberättigade fyller , erhåller vederbörande en ansökningsblankett från försäkringskassa. Denna blankett skall fyllas i och skickas in för att pension skall utbetalas. De uppgifter som skall skickas in har inte så mycket att göra med uträkningen av pensionsbelopp, eftersom man får dessa uppgifter från annat håll. Det är speciella förhållanden som den blivande pensionären skall skicka in uppgifter om. Detta system innebär att även den som inte har några speciella önskemål måste skicka in en ansökningsblankett. Att hålla kvar detta system innebär enligt min mening en onödig byråkrati och stämmer inte med målsättningen om avbyråkratisering och förenklingar. Jag har tidigare ställt kravet om att ålderspension skall erhållas automatiskt när man fyller - om inte den pensionsberättigade begärt något annat. Motioner med detta krav har tidigare avslagits med motiveringen att vissa uppgifter som skall ha måste man få från den som skall ha pension. Vilka uppgifter det handlar om har inte preciserats. som man säger detta har i förenklande syfte beslutat att flertalet svenska medborgare inte skall behöva deklarera. Såvitt jag förstår är deklarationen en mer komplicerad handling än ansökan om ålderspension. Därför tycker jag det vore logiskt att avskaffa även denna ansökan. Det finns nu utredningsförslag som har samma syfte, att ålderspensionen skall erhållas utan ansökan. Jag tycker att det är angeläget att regeringen lägger fram ett sådant förslag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag med innebörd att ålderspension och ATP automatiskt erhålls.
mot · GB02Sf212 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 212 av och () om änkepensionen Reglerna för utbetalning av änkepension ändrades . Efter detta datum sker ingen inkomstprövning av änkepensionen, vilket är fallet för den som blev änka före detta datum. För den som blev änka mellan och är 1/3 av änkepensionen behovsprövad och för den som blev änka mellan och är 2/3 behovsprövade. Före är änkepensionen i sin helhet behovsprövad. De beskrivna reglerna innebär att änkepension utbetalas med olika belopp till änkor som i övrigt har samma förutsättningar. Den enda skillnaden är vederbörande blev änka. Enligt min uppfattning är detta ett orättvist system och borde ändras. Behovsprövningen borde tas bort för alla. har till uppgift att med jämna tidsintervaller pröva att rätt änkepension utgår. De nuvarande reglerna innebär ett ganska stort merarbete. Även detta är ett motiv för ändring. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av de nu gällande reglerna för utbetalande av änkepension i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GB02Sf214 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf214 av och (vpk) om lägsta gräns för inbetalning av sociala avgifter Frilansande skådespelare, artister, musiker och andra kulturarbetare lever ofta under svåra materiella förhållanden. Deras trygghet underminerades ytterligare genom bestämmelsen att arbetsgivare endast skall betala in sociala avgifter om utbetald ersättning överstiger . Denna bestämmelse utnyttjas mycket ofta inte bara av kommersiella arbetsgivare utan även av kommuner och landsting, som ställer som villkor för ett engagemangstillfälle att gaget för den enskilde arbetstagaren hålls . Detta förhållande försvagar kulturarbetarnas sociala trygghet. Även skådespelare och musiker blir som bekant gamla och är då beroende av sina ATP-poäng som i sin tur bygger på arbetsgivarnas inbetalda belopp. Fackliga organisationer såsom () och () har förgäves vid en rad uppvaktningar bl. a. hos ansvariga statsråd krävt att den tidigare rådande bestämmelsen om att den undre gränsen skall vara . Möjligheterna för musiker, skådespelare, sångare och scenartister att få institutionsanställning är begränsade. För att värna om mångfald och kvalitet inom kultursektorn är det viktigt att goda förhållanden skapas för frilansande kulturarbetare. Ett litet steg i den riktningen vore hårdare regler då det gäller arbetsgivares skyldighet att stå för sociala avgifter. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att arbetsgivare skall ha skyldighet att betala sociala avgifter för arbetstagare om inkomsten överstiger .
mot · GB02Sf215 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 215 av m. fl. (vpk) om kostnadsfria tandproteser Den tandvårdsreform som startade och som för den enskilde innebar att tandvårdskostnaderna reducerades med hälften har haft avgörande betydelse framför allt för yngre generationers tandhälsa. Längre tillbaka tvingades många avstå från tandvård av ekonomiska skäl, vilket gör att en stor del av den vuxna befolkningen har behov av tandproteser. Enligt gällande tandvårdstaxa ersätts tandproteser på samma sätt som övrig tandvård, dvs. Anskaffningskostnaden för en tandprotes uppgår därmed till åtminstone , vilket innebär en stor ekonomisk belastning för låginkomsttagare och pensionärer. För den som saknar egna tänder är tandproteser helt nödvändiga. Inte bara av estetiska och psykologiska skäl utan även av hälsoskäl. Det har konstaterats att många äldre, som saknar tänder eller har dåliga tandproteser, riskerar att får näringsbrist på grund av att de inte kan äta vilken mat som helst och därför sorterar ut viktig och näringsriktig mat. Det är vpk:s mening att tandproteser ur kostnadssynpunkt skall jämställas med övriga proteser, dvs. att de tillhandahålls kostnadsfritt för den enskilde. I de överväganden om en ny konstruktion av tandvårdstaxan som görs inom bör därför självklart också ingå utredning av frågan om kostnadsfria tandproteser. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utreda frågan om kostnadsfria tandproteser samt att förslag härom föreläggs . Margö (vpk) (vpk)
mot · GB02Sf216 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sf 216 av och () om bättre överensstämmelse mellan sociala avgifter och förmåner för egenföretagare Frågor rörande den bristande överensstämmelsen mellan sociala avgifter och socialförsäkringsförmåner för egenföretagare har debatterats i . Vid föregående hade vi en motion i denna fråga, vilken avslogs av utskottsmajoriteten, men utskottets borgerliga ledamöter reserverade sig till förmån för motionen. Vi återkommer med vår motion, då frågan på intet sätt förlorat sin aktualitet. Företagare med låga inkomster tvingas betala sociala avgifter för inkomster, som är så små att de inte ger rätt till någon som helst ersättning från sjukförsäkringen och tilläggspensioneringen. Avgifterna får i dessa fall karaktären av en ren skatt, som skall utgå trots att vederbörande vid inkomstbeskattningen inte anses ha någon egentlig skatteförmåga. Vid låga inkomster kan den avgiftsskyldige inte heller tillgodogöra sig avdrag för egenavgifterna, varför dessa i realiteten blir dyrare än för personer med högre inkomster. För makar, som båda deltar i arbetet i jordbruk eller rörelse, kan det uppstå social orättvisa genom att båda makarna i inkomstlägen mellan ett och två basbelopp kan mista ATP-skyddet om en inkomstuppdelning sker. En annan orättvisa gäller det förhållandet att en egenföretagare inte får inplaceras i högre sjukpenningklass än vad som motsvarar lönen för en anställd. Någon hänsyn till faktiska inkomstförhållanden tas alltså inte, ej heller till arbetad tid i jordbruket eller företaget. a. dessa frågor för utredning och i betänkandet Egenföretagares sjukpenning m. m. (SOU 1983:48) angavs alternativa vägar att åstadkomma en större enhetlighet mellan avgifter och förmåner. Den socialdemokratiska majoriteten förordade emellertid endast en smidigare tillämpning av nuvarande bestämmelser rörande sjukpenningförsäkringen . Som argument mot ett mer differentierat avgiftsuttag har framhållits att det nya enhetliga avgiftssystemet, som infördes , har inneburit betydande administrativa lättnader för såväl myndigheter som egenföretagare. har emellertid införts undantag från avgiftsplikten för mindre inkomster av jordbruksfastighet, vilket visar att det är administrativt möjligt att göra en särreglering för att undvika negativa effekter av avgiftssystemet. Vi anser därför att en utredning bör göras i syfte att få fram förslag till avgiftsuttag, som innebär bättre överensstämmelse mellan förmåner och avgifter för egenföretagare. I denna utredning bör även tas upp frågan om bättre möjligheter för egenföretagare att teckna frivillig sjukförsäkring. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågor rörande egenföretagares sociala avgifter och förmåner inom socialförsäkringen bör bli föremål för en utredning, som utmynnar i nya bestämmelser för uttag av egenavgifter som ger bättre överensstämmelse mellan avgifter och förmåner. () () 1987/88 Sf216