ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02So272 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So272 av () om utredningsmetodiken inom Enligt en forskningsrapport, som presenterades i , anser forskaren i socialt arbete vid fil. att socialvårdens utredningsmaterial om enskilda människor har en negativ vinkling och att den systematiskt utesluter människornas egna önskemåk, kritik, förslag och positiva resurser. Detta står i strid med socialtjänstlagens bestämmelser om demokrati och samverkan och måste genast åtgärdas genom politiska beslut, anser han. Forskaren i fråga anser att myndighetsperspektivet dominerar totalt och att klientens syn inte får komma fram. Utredningen görs för att passa in i ett byråkratiskt handläggningssystem och syftet är att nå fram till en viss, på förhand given åtgärd, menar han. Detta kan synas vara hårda ord, men de tränger sig på varje person som har ansvar för socialpolitikens utformning i vårt land, oavsett om man är förtroendevald eller tjänsteman. Är det verkligen så, att de nya tankarna i socialtjänstlagen inte slagit igenom? Ser vi inte den enskilda människan som en resurs utan som ett objekt för politikers och tjänstemäns handlande? Sitter vi fast i en socialbyråkrati? Är vårt sätt att utreda och besluta i de sociala nämnderna föråldrat? Flera adoptionssökande har sagt att de känt sig utlämnade vid utredningen. I en så känslig fråga borde man kunna få byta utredare, anser man, men detta är inte alltid möjligt, och man kan inte överklaga förhållandet. I dessa ärenden ifrågasätts också, om det inte borde läggas tvåmansförslag inför nämndens sammanträde. I vårdnadsärenden anser ofta män, att socialnämndsledamöter sitter fast i en föråldrad syn och att kvinnan mera slentrianmässigt betraktas som den lämpligaste vårdnadshavaren, t. o. m. om ett barn uttalar att det hellre vill vara hos pappan. Ser vi mera till utanverk än till mänsklig kvalitet? Hur kritiska är vi som socialfolk till oss själva och till vår egen förmåga att bedöma? Hur skickade är t. ex. förtroendemännen att kritiskt granska sig själva? Är socialhögskolornas utbildning i utredningsmetodik up to date? Eller sitter man fast i ett föråldrat synsätt, där socialvårdens uppgift var att fixa, att ta hand om i stället för att betrakta klienten som en jämbördig individ med förmåga att ta eget ansvar och på vilken man också kan ställa krav? Många sådana frågor tränger sig på när jag ser rubriken utesluts när det gäller socialvårdens utredningssätt. Dessa frågor bör diskuteras vidare. Det har vi alla ett ansvar för. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågor om socialvårdens utredningsmetodik bör bli föremål för en översyn. 1987/88 So272
mot · GB02So276 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :So276 av m. fl. (c) om äldreomsorgen Den alltför snabba omställningen till hemsjukvård för våra gamla har tillsammans med det ökande antalet äldre lett till vårdkris snart sagt i hela landet. Tanken bakom hemsjukvården är bra. Det är riktigt att den som kan och vill skall få hjälp att bo kvar i sin bostad . Som så ofta när nya idéer prövas slår nu pendeln över för långt. som antalet äldre ökar drar man ner på sjukhems- och ålderdomshemsplatser. Medicinavdelningarna på lasaretten är överfyllda med gamla människor som egentligen skulle vara på sjuk- eller ålderdomshem. Där är det inte fråga om eget rum! Hemsjukvården har inte hängt med i utvecklingen och dras med stora personalproblem. Vi anser att det nu är nödvändigt att tänka om. Sluta planera för minskning av institutionsplatserna. Förvisso har förhållandena på våra sjukhem och ålderdomshem haft sina brister men ett nytänkande finns. Ombyggnad och modernisering bör ske men inte snabbare än att man klarar av det. Det måste vara bättre att ha en plats på ett ålderdomshem även om det är omodernt än att ligga hemma ensam, sjuk och rädd och vänta på hemtjänstpersonal eller nattpatrull. Det blir många långa ensamma timmar mellan besöken. På ålderdomshem finns gemenskap med andra gamla och med personal samt många besök utifrån. Enligt en nyligen publicerad rapport från kommer nedläggningstakten för ålderdomshem att öka starkt . Detta vore förödande för de gamla! Beslut måste omgående fattas om bidrag till drift av ålderdomshemmen för att stoppa nedläggningen. Med hänsyn till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om statsbidrag till personalkostnader vid ålderdomshem i enlighet med det anförda. () ()
mot · GB02So277 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So277 av (c) om rehabiliteringen av offer för organisationers personlighetsförändrande verksamhet Det finns organisationer som arbetar med personlighetsförändrande verksamhet. Man använder systematisk manipulation och starkt grupptryck för att värva medlemmar. Självständigt tänkande motarbetas. Totalitära ledare kräver blind lydnad och fullständig underkastelse. Medlemmarnas gamla identitet utplånas och brytningar sker med familj, vänner och arbete. Ofta försiggår en kontroll av hela medlemmens miljö som blir liktydig med hjärntvätt. Man skuldbelägger sjuka genom att likställa sjukdom med synd. Mycket ofta är pengar involverade i verksamheten. Medlemmar blir ekonomiskt beroende av organisationen. Våra grundläggande principer om yttrandefrihet och religionsfrihet gör det svårt att ingripa i dessa organisationers verksamhet. Men samhället har förutom upplysningsverksamhet också en konkret möjlighet att ge stöd. Det har bildats en organisation, FRI, vars syfte är att hjälpa till att rehabilitera offer för verksamheten. Det är anhöriga som bildat organisationen och som vill vara ett stöd för andra familjer i samma situation. De behöver ekonomiskt stöd för sin opinions- och rehabiliteringsverksamhet. FRI = Föreningen . Det behövs också ett rehabiliteringscenter där man på ett professionellt sätt kan ta sig an de människor som skadats genom verksamheten. Sådana center finns i och . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om ett anslag på . till FRI i enlighet med motionen, 2. att hos regeringen begär att utredning görs om möjligheter att skapa ett rehabiliteringscenter i enlighet med motionen.
mot · GB02So4 · 1988-01-23 00:00:00 — 9. att hos regeringen begär förslag till sådana författningsändringar som medför HIV-testning oberoende av samtycke i vissa fall i enlighet med vad i motionen anförts, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om expertis för kontaktspårning, stöd och rådgivning i varje landsting, 11. att som sin mening ger regeringen till känna att smittskyddet även i fortsättningen bör vara en statlig angelägenhet, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts om smittskyddslagstiftningen, 13. att hos regeringen begär skyndsamt lagförslag som innebär att den person som medvetet och/eller ansvarslöst sprider HIV-smitta skall kunna straffas, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om narkomanvårdens inriktning, 15. att som sin mening ger regeringen till känna att den maximala tiden för vård enligt LVM bör förlängas till , 16. att som sin mening ger regeringen till känna att huvudmannaskapet för LVM-vården bör överföras till staten, 17. att som sin mening ger regeringen till känna att indikationerna i 3 § LVM utvidgas till att gälla även fara för annan person, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hjälp och stöd åt de HIV-smittade och deras anhöriga, 19. att som sin mening ger regeringen till känna att enskilda, ideella organisationer, kyrkan och samfunden bör tillmätas en mycket stor betydelse när det gäller att stödja HIV-smittade och deras anhöriga, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av ett expanderande och långsiktigt stöd till HIV/AIDS-forskningen, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts i fråga om en riksförening mot AIDS, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. tionen anförts om nödvändigheten av att inom ramen för det svenska So4 biståndet i ökad omfattning uppmärksamma behovet av stöd till AIDS-bekämpning i . () () () () ()
mot · GB02So401 · 1988-01-11 00:00:00 — om stöd till utbildning i Hälften av alla som drabbas av hjärtinfarkt avlider innan de kommer till sjukhus. Många av dessa skulle ha räddats om någon person i deras närhet hade kunskaper i hjärt-lungräddning. Svenska Cardiologföreningens arbetsgrupp för hjärt-lungräddning arbetar för att så många som möjligt i vårt samhälle skall få dessa kunskaper. Föreningen får inte något ekonomiskt stöd för sitt arbete. Utbildning i hjärt-lungräddning kan inte fungera utan en central organisation och den är i sin tur beroende av ekonomiska förutsättningar. Staten bör således lämna ekonomiskt stöd för att möjliggöra verksamheten. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiskt stöd till utbildning i hjärt-lungräddning. 1 1987/88.
mot · GB02So402 · 1988-01-12 00:00:00 — av i och () om behovet av en riksenhet inom den psykiatriska vården har det pågått en omfattande förändring av den psykiatriska vårdens innehåll och organisation. Vi har aktivt bidragit till en utveckling mot öppnare vårdformer bl.a. genom att kräva ett nytt statsbidragssystem. har vi dock hävdat att vårdinnehållet måste prioriteras om viktiga principer t.ex. öppnare vård och närhet inte i alla situationer kan kombineras med god vård. Vi har då pekat på behovet av en riksenhet för de mest vårdkrävande patienterna. I samband med en planerad regionalisering av rättspsykiatrin har förslag lagts om att avskaffa den typen av vård. Landstingen skulle bli huvudmän även för rättspsykiatrin och man skulle få enhetligt huvudmannaskap och ett lokalare vårdansvar. I de flesta fall kommer detta säkerligen att fungera mycket bra. Men det finns en mindre grupp patienter som kräver alldeles speciella vårdinsatser. Det är den grupp som finns på s.k. fast paviljong på . Detta är den enda fasta paviljongen i landet. Om dessa patienter skall vårdas regionalt blir de för få för att man skall kunna ha terapi och annan verksamhet i grupp och patienterna riskerar isolering i stället. De är alltför vårdkrävande för specialavdelningarna och också för kriminalvården. Enligt vår uppfattning kan en humanare och mer innehållsrik vård ges om man kan vistas i bevakad grupp. Den erfarenhet och det kunnande man har på bör tas till vara för dessa patienter. Kontakterna och utbytet mellan personalgruppen på fasta paviljong och specialavdelningarna på övriga sjukhus garanterar att en god vårdkedja kan upprätthållas. Starka önskemål finns hos flera landsting och hos kriminalvården om ett bibehållande av fasta paviljonger bl.a. på grund av att de själva inte anser sig klara av dessa patientgrupper och på grund av ett bra vårdinnehåll. I och för sig beslutar om vårdens organisation men i detta fall är man beroende av beslut om placering av patienter och andra sjukhus beslut om mottagande av den som kan skrivas ut. Det handlar om 24 vårdplatser. Flertalet av patienterna, som vistas där, är dömda för mord, dråp, mordförsök eller mycket grov misshandel. bör enligt vår mening uttala att god vård i detta fall ges företräde framför öppenhet och närhet och att den riksenhet som finns vid bibehålls. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en riksenhet inom den psykiatriska vården. () () 1987/88 So402
mot · GB02So404 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:So404 av m.fl. (fp) om individuell lagring av patientjournaler inom Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:K403 hemställs att hos regeringen begär försöksverksamhet med intelligenta kort för individuell lagring av patientjournaler i sjukvården. () () ()
mot · GB02So405 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:So405 av () om rökförbud i offentliga lokaler Rökförbud på allmänna platser blir allt vanligare. Flera länder, till exempel staten i har infört lagar som förbjuder rökning på allmänna platser. Det bästa vore om vi här i kunde rätta oss efter de rekommendationer som finns om rökfritt i offentliga lokaler. Visst kan man som utskottet skriver i sitt betänkande påstå att en viss förbättring inträtt när det gäller rökning i offentliga lokaler. En allmän attitydförändring till rökning är också en effektiv metod, men jag anser inte att detta räcker. I är den främsta dödsorsaken bland män hjärt- och kärlsjukdomar och bland kvinnor bröstcancer. Rökningen spelar en avgörande roll vid dessa sjukdomar. Den rökande utsätter ju inte bara sig själv utan också i mycket hög grad sin omgivning för sjukdomsrisker. Framför allt våra barn borde ha rätt till helt rökfri miljö. Föräldrar måste ta större ansvar. Vi måste ständigt informera om rökningens risker i skolor, på mödravårdscentraler, på affischtavlor, ja överallt. Ett rättvisekrav från dem som lider av allergi, astma eller andra besvärligheter och som inte tål rök måste vara att vi tillskapar rökfria miljöer. Eftersom jag inte tror på att allmänna råd kommer att följas föreslår jag att följer de åtgärder som andra länder vidtagit nämligen att lagstifta om rökfria offentliga lokaler. Med hänvisning till vad som ovan sagts hemställs att hos regeringen begär förslag om lagstiftning om rökfria offentliga lokaler.
mot · GB02So406 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:So406 av och () om patientjoumallagen Patientjoumallagen som antogs av och som gäller från kom även att innefatta krav på signering av joumalanteckning. Utredningen, som låg till grund för lagens tillkomst, var av annan uppfattning i den del som omfattar signeringstvånget. I utredningens huvudbetänkande står bl.a. följande: Att införa obligatorisk signering skulle enligt utredningens beräkningar på en vårdcentral med åtta läkare tidsmässigt kräva en extra läkartjänst. Dessutom skulle signeringskravet kunna medföra att journaler blir liggande i avvaktan på att den läkare som dikterat uppgifterna får tillfälle att läsa igenom texten, vilket skulle kunna försvåra arbetet även för övrig personal. Det finns också en risk för att påtvingade extrauppgifter av administrativ art, som det gäller här, inte upplevs särskilt meningsfyllt och därför kommer att utföras slentrianmässigt. vill i denna fråga slutligen påpeka att kontrolläsning, även om den utförs noggrant, ändå aldrig utgör någon fullständig garanti mot fel som kan hänföras till den mänskliga faktorn. Ute i landet brottas sjukvården med påtvingade besparingar med så liten effekt som möjligt på det direkta sjukvårdsarbetet. Från flera håll, både inom primärvården som vid sjukhusens kliniker, påtalas signeringstvånget som en onödig hantering. Den tid som vårdpersonal och sekretariat måste lägga ner genom signering och omständig journalhantering skulle på ett betydligt bättre sätt kunna användas i den direkta vården. Signeringstvånget har, genom att några resurser för ändamålet inte tillförts, på ett påtagligt sätt gått ut över det egentliga patientarbetet med ökade köer till operation samt polikliniska mottagningar på kliniker och vårdcentraler. bör nu få i uppdrag att göra en utvärdering av vad genomläsnings- och signeringskravet har inneburit för sjukvården. I avvaktan på denna utvärdering bör, för de verksamheter som så önskar, dispens kunna lämnas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om patientjournalens tvång om genomläsning och signering. 1987/88 So406
mot · GB02So416 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:So416 1*55 av () --- om vårdpersonalens arbetstider Mot. 1987/88 So416-423 Vårdyrkenas ställning och status måste förbättras om vi skall kunna upprätthålla en god livskvalitet för gamla och sjuka. Vård och omsorg måste få vara framtidsyrken. Det är då vi också kan utveckla kvaliteten. Låga intagningspoäng på vårdutbildningarna bådar inte gott för framtiden. Hög personalomsättning omöjliggör mål som kontinuitet i vård och omsorg. En ny framtidsanda frigör resurser inom vården. Dagens brister skapar ineffektivitet även om den enskilde gör så bra insatser som möjligt efter de förutsättningar som ges. Det är angeläget att nu snabbt ta tag i konkreta projekt. Det kan gälla: - En rejäl markering av lönefrågornas betydelse. - Extra insatser för utbildning och fortbildning av vårdpersonal. - Försök med förkortad arbetstid för vårdpersonal. Situationen är alltså den att samhället behöver en kraftigt ökad insats för att klara av vårdarbetet. Den nuvarande bristen på vårdpersonal har ett samband med vårdarbetstyngd och samhällets låga uppskattning uttryckt i ekonomiska termer. En åtgärd som skulle minska tyngden som den skulle öka det ekonomiska erkännandet vore att utan att sänka lönen förkorta arbetstiden. Det skulle innebära ett erkännande från samhällets sida och effekten skulle säkert inte utebli. Vilken konkret effekt en sådan åtgärd skulle ge kan bara en försöksverksamhet ge besked om. Därför vill jag föreslå en sådan, förslagsvis med en sänkning till 6- eller 7-timmars arbetsdag. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående försöksverksamhet med kortare arbetsdag för vårdpersonal. 1 1987/88.3 sami.
mot · GB02So417 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:So417 av m. fl. (s) om förbud mot halmbränning I sker halmbränning och för att förbereda åkerjorden för nysådd. Trots kritik och kampanjer mot halmbränning har någon märkbar förändring inte skett. Enligt många lantbrukares mening finns sådana tekniska lösningar att det aldrig är nödvändigt att bränna före plöjningen. Halmbränning har mycket påtagliga effekter på miljön och vållar stora besvär för kringboende. Många utsätts direkt för rök och sotnedfall och sothalten kan bli hög även på stora avstånd från eldningsplatsen. Halmbränning medför inte bara sanitär olägenhet i from av nedsmutsning utan även direkta hälsorisker för känsliga personer, inte minst astmatiker. utgav tillsammans med andra myndigheter och lantbruksorganisationer en folder till lantbrukare i vilken man pekade på de negativa effekterna av halmbränning. Informationen gav en mycket kortvarig effekt och redan året därpå ökade halmbränningen åter. För att kunna ingripa med nuvarande lagstiftning om verksamheten kan medföra sanitär olägenhet, skall det i praktiken redan pågå bränning och skadan är då skedd. Det enda sättet att minska halmbränning torde vara ett generellt förbud med möjlighet till dispens under förutsättning att särskilda skäl noga anges. Med stöd av hälsoskyddslagens 13 § kan kommunen anta lokala hälsoskyddsföreskrifter om det behövs för att hindra uppkomsten av sanitär olägenhet. Föreskrifter får dock endast införas inom de områden som anges i hälsoskyddsförordningens 11 §. Något generellt förbud för halmbränning kan man med nuvarande lagstiftning ej införa utan det krävs ett tillägg till hälsoskyddsförordningens 11 §. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud mot bränning av halm på . () ()
mot · GB02So420 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:So420 om ett socialt åtgärdsprogram för undvikande av abort Kristdemokratiska samhällspartiet har i en större motion behandlat rätten till liv i ett vidare perspektiv. I den motionen, vars krav går ut på en stegvis rättslig förändring av det ofödda barnets status, pekades det också på behovet av ett socialt åtgärdsprogram. Ett sådant program är en nödvändighet om samhället verkligen anser att abort är uttryck för en nödsituation. Sådana sociala och ekonomiska problem som kan tänkas utgöra ett hinder för fullföljande av en graviditet bör i möjligaste mån undanröjas av välfärdssamhället. Följande förebyggande åtgärder ser vi som mycket viktiga: Mödrahälsovården skall utgå ifrån att graviditet är något positivt för föräldrarna och att graviditeten skall fullföljas. Preventivmedelsrådgivningen skall vara väl utbyggd och lättillgänglig i hela landet. Rådgivningen skall även omfatta metoden naturlig familjeplanering. Information om denna metod bör lämnas också vid mödravårdscentraler och i föräldraundervisningen. Ingen skall behöva anföra brist på lämplig bostad som skäl för abort. Samhället skall ställa upp med bostad och bostadsbidrag för den som har behov av det. Ingen skall för sina studiers skull behöva begära abort. Studiemedel och stödundervisning för att ta igen förlorade studier skall erbjudas. Man skall även ha möjlighet att få en anpassad studietakt som berättigar till studiemedel. Stödfamiljer skall vid behov kunna erbjudas som hjälp åt ensamstående mödrar den period man önskar före och efter barnets födelse. Föräldrar med missbruksproblem skall ha intensivt stöd både före och efter barnets nedkomst. Mödrar eller föräldrapar skall kunna få stöd genom vistelse på ett mödrahem i modern variant. Ovanstående punkter kunde utgöra en grundstomme i ett socialt åtgärdsprogram för att med riktade åtgärder ge innehåll åt den samhälleliga inställningen av abort som en nödåtgärd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ett förslag till socialt åtgärdsprogram med syfte att undvika aborter för de kvinnor som av sociala och ekonomiska skäl överväger abort. 1987/88 So420
mot · GB02So421 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So421 om kiropraktisk behandling och sjukförsäkringen konstaterade hur rörelseorganens sjukdomar har en stor omfattning hos svenska folket. De utgör vår största sjukdomsgrupp såväl i mått av antalet förtidspensionärer som i antal sjukskrivningsdagar. av alla sjukfrånvarodagar är hänförliga till dessa besvär och över 100 000 svenskar är förtidspensionerade på grund av dessa. Detta omvittnar alternativmedicinkommittén, som både hunnit avsluta sin delutredning om kiropraktorernas verksamhet och fått den remissbehandlad. Medan åren går, väntar oändligt många svenskar med otålighet på att kategorin Drs of Chiropractic skall få legitimation och inordnas i sjukförsäkringssystemet. Det kommer att ge dessa ryggpatienter ekonomiskt likaberättigande med andra patientkategorier inom den traditionella sjukvården. Behandlingskostnaderna blir betungande för individerna, även om dessa patienter ofta osedvanligt snabbt återförs till arbetslivet. Över skatten får dessa patienter betala andra patienters vård och behandling, men får inte komma i åtnjutande av den för egen bot. Den senare får de själva helt betala. I andra länders sjukförsäkringssystem har Drs of Chiropractic och deras verksamhet kunnat inordnas till fromma för patienterna. I har ärendet stötts och blötts . När utredningen nu lagt fram ett konkret och positivt förslag i ärendet, bör regeringen skyndsamt lämna ett förslag till . Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag till legitimering av Drs of Chiropractic med åtföljande rätt för patienterna att omfattas av sjukförsäkringssystemet.