mot · GB02Kr314 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr314 av m. fl. (s) om Hus i Hus i har verkat , då finska förening inköpte en fastighet i i hörnet . Fastighetsförvärvet och fastighetens upprustning möjliggjordes av anslag från , enskilda svenska och finska företag och omfattande AMS-bidrag. Till fastigheten har också anslag över den svenska statsbudgeten utgått. Huset förvaltas av en stiftelse, i vilken följande parter ingår: i (RFFS), i (FRIS), finska förening, svenska . I styrelsen ingår också företrädare för samt och . Stiftelsen ansvarar också för den verksamhet som bedrivs i huset. Den hotell- och restaurangverksamhet som inryms i fastigheten sköts genom ett särskilt fristående aktiebolag, vars eventuella överskott tillfaller stiftelsens kulturverksamhet. I huset fungerar dessutom en särskild Finlandsinformation, med uppgift att sprida kunskap om till olika medborgargrupper i , ett finskt bibliotek med läsesal, arkivet för sverigefinnar och finlandssvenskar i , som utgör dokumentationscentral för den finska invandringen til samt på försöksbasis en upplysningstjänst för återfiyttare till . Också finska delegationen har sitt sekretariat förlagt till huset. Fr. o. m. kommer också i och att inrymma sina kanslier i huset. Stiftelsen har ett trefaldigt syfte för sin verksamhet: 1) att erbjuda en mötesplats för i bosatta finländare, 2) att utgöra ett kulturcentrum för Sverigefinländare i hela landet och 3) att fungera som förmedlingslänk i kulturutbytet mellan och i nära samarbete med i . Inom ramen för denna målsättning bedriver stiftelsen en omfattande kulturverksamhet för tills vidare i första hand barn och ungdomar i form av teater-, musik och klubbverksamhet. Besökstalet uppgick till 67 000 (riksomfattande). För övrig närverksamhet inom finska och finlandssvenska föreningar i pågår en intensiv mötes- och studieverksamhet, som samlade ungefär 8 000 besökare. Dessutom arrangeras regelmässigt seminarier, studiedagar och konferenser i samarbete med , , och Kulturfonden för och . Närradioverksamhet på finska planeras att starta . Klubb- och cirkelverksamhet samlade 6 000 personer. För den verksamhet som är inriktad på och finlandssvenskar i mottar stiftelsen ett anslag från med för lokalkostnaden och övriga delar av den hittillsvarande kulturverksamheten (inkl Finlandsinformationen) finansieras med anslag över den finska statsbudgeten (850 000 finska mark = ). Under de år Finlandshuset fungerat har det blivit ett etablerat begrepp i det sverigefinska kulturlandskapet och utvecklats till en omistlig resurs i den Sverigefinska kulturverksamheten. Anspråken på och behovet av husets tjänster har också successivt växt, utan att möjligheter skapats för stiftelsen att tillmötesgå kraven och önskemålen. För att de ursprungliga intentionerna för stiftelsens verksamhet skall kunna förverkligas måste huset också kunna fungera aktivt i förhållande till den sverigefinländska befolkningen i övriga landet och självfallet i förhållande till den svenska befolkningen i övrigt. Stiftelsen har klart uttalat, att verksamheten förblir haltande om inte huset blir ett fungerande kulturcentrum också i förhållande till den svenskspråkiga befolkningen i . I den utredningen som samarbetsgruppen för Sverigefinländska kulturfrågor framlade och i den stora konferens om kultursamarbetet mellan och , som ägde rum på betonades vikten av ett intensifierat kulturutbyte mellan våra båda länder. Då framlades också en rad konkreta förslag till förbättringar av finlandsbilden i och Sverigebilden i . Alla inblandade parter är ense om behovet av ökade satsningar i det svenskfinska kultursamarbetet, vilka dessutom blir allt viktigare ju närmare vårt ekonomiska samarbete blir. I har i fungerat , som en centralpunkt och förmedlare av svensk kultur till , och centret har också blivit en viktig länk i det allmänna nordiska samarbetet, och genom seminarier och konferenser kunnat starkt påverka den kulturpolitiska utvecklingen i våra länder. Det är också mot denna bakgrund angeläget, att Hanaholmen får en väl fungerande samarbetspartner i . Stiftelsen är beredd till, och har utarbetat konkreta planer för, ett aktivt arbete för förmedling av finsk kultur till och för förstärkning av den finskspråkiga kulturverksamheten i . Men detta arbete kräver resurser. Som framgår av det ovan sagda vilar Finlandshusets kulturverksamhet i huvudsak på anslag från (förutom alltså den del av verksamheten som är inriktad på i bosatta finländare) men det är vår uppfattning att också den delen av kultursamarbetet är en gemensam angelägenhet för våra länder. När nu stiftelsen begärt ett anslag över den svenska statsbudgeten är det angeläget att ärendet får en positiv behandling. I propositionen föreslås ett anslag på . till för Sverigefinländarnas kulturverksamhet. Finlandshusets självklara roll i ar betet, som för övrigt klart kommer till uttryck också i propositionstexten, talar enligt vår mening för att medlen bör utgå direkt till stiftelsen att brukas för angivet ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs att i anslutning till behandlingen av anslaget H.5 Bilateralt nordiskt samarbete som sin mening ger regeringen till känna att de under anslagsposten 30 beräknade projektmedlen för att stärka Sverigefinländarnas kulturverksamhet (.) skall direkt ställas till stiftelsen förfogande för ifrågavarande ändamål. () ()