mot · GB02A462 · 1988-01-26 00:00:00 — Detta är nödvändigt som kompensation till de boende i regionen för de ökade kostnader som följer av koncentrationen. De företag som drabbas av den höga investeringsavgiften bör erbjudas möjlighet till särskilt stöd mot att man väljer att förlägga den planerade byggnationen i de regionalpolitisk! I detta sammanhang bör t. ex. nya former av offertstöd prövas i form av t. ex. skattelättnader. bör hos regeringen begära att förslag om en investeringsavgift Mot. på för nyproduktion av lokalytor för kontor och industrier i de mest A462 expansiva delarna av läggs i enlighet med de riktlinjer som skisserats ovan senast i samband med kompletteringspropositionen. Den allt kraftigare befolkningskoncentrationen efter regeringsskiftet hotar att ödelägga stora landsbygdsområden. Utarmningen har gått så långt att det krävs en inflyttning av ungdomar och unga familjer om många bygder skall ha en reell chans att långsiktigt överleva. Vi vill understryka att en utveckling av såväl inlandskommuner på landsbygden som skärgårdskommuner förutsätter en helhetssyn på planeringen av infrastruktur, bebyggelse, service, kulturutbud m. m. Det behövs såväl en nyetablering av företag som utveckling av befintliga företag utanför de areella näringarna. Småindustrier, hantverk, hemslöjd, turism m.m. är exempel på verksamheter som kan utgöra komplement till landsbygdens basnäringar. På den rena landsbygden och i skärgården är sysselsättningen av naturliga skäl främst anknuten till jord- och skogsbruk med binäringar och fiske. Det är enligt vår mening väsentligt att i huvudsak all som är avsedd för livsmedelsproduktion hålls öppen. Detta bör bl. a. kunna ske genom en mer differentierad produktion. Odling av energigrödor och energiskog bör få stor betydelse inför förnyelsen av energisystemet. En väsentlig förutsättning för en sådan utveckling är att det finns en reell vilja hos statsmakterna att skapa en marknad för inhemsk drivmedelsetanol. Inhemskt producerad drivmedelsetanol bör därför få skattefrihet. anser även att fler enskilda människor bör ges tillfälle att på hel- eller deltid äga och bruka egen jord. Kombinationssysselsättningar och olika typer av brukningskombinationer är önskvärda och måste underlättas. Det är också särskilt viktigt att insatser görs för att förbättra kvinnors möjligheter att få sysselsättning på landsbygden. Enligt vår mening bör därför ett utvecklingsprogram för landsbygden tas fram utifrån de riktlinjer som angivits ovan. med den pågående utarmningen av landsbygden görs en mängd positiva uttalanden från regeringens sida med anledning av den s. k. landsbygdskampanjen. Kampanjen har initierats av och skall pågå . Möjligheterna att driva landsbygdskampanjen vidare är oviss med hänsyn till den brist på resurser som finns. Den av ca 100 folkrörelser organiserade delen av kampanjen lider akut brist på medel. Vi anser därför att 2 milj. kr. bör anslås för att denna del av kampanjen skall kunna bedrivas . Medel bör anvisas över anslaget C 4 i industridepartementets huvudtitel av den del som står till regeringens förfogande. I en annan motion föreslår vi ett särskilt anslag för landsbygdsutveckling om 100 milj. kr. avse projekt som ej kan finansieras över de ordinarie länsanslagen. Länsstyrelserna och de med landsbygdsfrågor arbetande länsnämnderna bör Mot. ha stor frihet att själva bedöma aktuella projekt och avgöra vilka projekt som A462 Program för förstärkning och beläggning av länsvägnätet En grundläggande förutsättning för en positiv utveckling av regionalt utsatta delar i allmänhet och landsbygden i synnerhet är ett bra och fungerande vägnät. Det är enligt vår mening nödvändigt att länsvägnätet får en rimlig andel av de ekonomiska resurser som avdelas för investeringar. För stora delar av vårt land är bilen ofta det enda transportalternativet. Möjligheterna att utnyttja kollektiva transportmedel är små. får människor och företag i dessa regioner via skatten solidariskt svara för en subventionering av kollektivtrafiken. En normalinkomsttagare i dessa bygder kan få betala ca . i skatt till kollektivtrafiken utan att ha någon möjlighet att utnyttja denna. Enligt vår mening måste investeringarna i länsvägnätet få en klar regionalpolitisk profil för att bl. a. ge de bygder som saknar kollektivtrafik rättvisare och rimligare förhållanden. måste av regionalpolitiska skäl leva upp till ambitionen trafikpolitiska beslut, innebärande att cirka hälften av investeringsmedlen fördelas till länsvägarna. har riksvägarna fått en allt större andel av de ekonomiska resurserna inom ramen för en totalt minskande volym för väginvesteringar. Tillgängliga medel har i allt större utsträckning satsats i stora och dyra vägprojekt. Ett bra vägnät över hela landet är av vital betydelse för näringslivets transporter, särskilt skogsindustrins. exporterar skogsprodukter för . Avverkningen uppgår till . Detta betyder att skogstransporterna kostar ca . Ett bra vägnät gynnar över huvud taget den befintliga företagsamheten och förbättrar t. ex. möjligheterna för turistnäringen. Mot denna bakgrund anser vi att en omfördelning av ekonomiska resurser för investeringar i vägnätet måste ske. En större del måste komma länsvägnätet till godo. En upprustning av detta vägnät har stor betydelse för att förbättra infrastrukturen i regionalt utsatta landsdelar. bör därför begära att ett tioårigt program för förstärkning och beläggning av återstående grusvägar i länsvägnätet tas fram. En sådan satsning skulle visa en vilja från samhällets sida att förbättra förhållandena i utsatta regioner. Den skulle bidra till att skapa optimism och framtidstro och vara till nytta för hela landet. Vattenkraften - en regional resurs Vinsterna från vattenkraften skulle kunna få stor betydelse för utvecklingen av närings- och samhällsliv, framför allt i norrlandslänen. Öppnande av möjligheterna att använda vinsterna från vattenkraften i produktiva regionalpolitisk! motiverade investeringar i stället för att täcka investeringar och förluster i kärnenergiproduktionen är desto mer motiverat med hänsyn till att att den kommunala beskattningen av juridiska personer tagits bort. har tidigare föreslagit att en del av vattenkraftsvinsterna A462 skall återföras till vattenkraftskommunerna för bl. a. utveckling av näringslivet. Vi har vidare föreslagit som ett led i strävandena att stärka näringsliv - att ett särskilt norrbottniskt energiföretag bildas. har också uttalat att frågan skall tas upp i den regionalpolitiska utredningen. Från sida har vi reserverat oss för att beslut omgående skall fattas om att en del av vinsterna från vattenkraften skall återföras till regioner där vattenkraften produceras. Enligt vår mening bör en del av vattenkraftens vinster återföras redan fr. o. m. . En vinstandel på /kWh bör avsättas för detta ändamål. Den årliga genomsnittliga intäkten av en sådan avgift blir ca 630 milj. kr. Med vattenkraftsproduktionen som utgångspunkt blir intäkterna över 700 milj. kr. Från avgiftsskyldighet bör små vattenkraftverk med en effekt understigande 1500 kWh undantas. Intäkterna från avgiften skall återföras till kommuner i de län där vattenkraften produceras. Det bör ankomma på att fördela medlen till kommunerna med beaktande av utbyggda vattenkraftstillgångar och behov av regionalpolitisk! stöd inom en viss kommun. Tilldelade medel skall handhas av kommunala företrädare och användas till uppbyggnad av infrastrukturen och näringslivet. Regeringen bör senast i samband med att kompletteringspropositionen presenteras återkomma till med förslag av ovan redovisad innebörd. Vårt förslag innebär att kommuner som t. ex. Stomman och får ett tillskott på ca 20 respektive 27 milj. kr. Med hänsyn till storleken på intäkterna vad avser bör, inom ramen för den regionalpolitiska utredningen, ett konkret förslag för bildande av ett särskilt energiföretag för läggas i enlighet med våra tidigare förslag, dvs. ett ägarövertagande från till ett regionalt bolag bestående av länsrepresentanter och näringsliv. Detta skulle underlätta möjligheterna till en rättvis fördelning inom regionen av den framtida avkastningen från vattenkraften. Lokalisering av statlig verksamhet kräver att beslut om förutsättningar och prioriteringsordning för utlokalisering av statliga myndigheter skall ligga fast och fullföljas. Detta bör ges regeringen till känna. Minska den centrala förvaltningen, decentralisera funktioner - motverka byråkratin! Enligt vår mening är en betydelsefull del i utvecklingen mot ett decentraliserat samhälle att beslut och befogenheter läggs så nära dem det berör som möjligt. En decentralisering av funktioner från den centrala nivån till läns och kommunnivå bör ske. En reducering av centrala uppgifter medför att Mot. ansvar och kompetens flyttas över till den regionala nivån. Utvecklingen har emellertid i bl. a. inneburit att den statliga centrala myndighetsorganisationen kraftigt har expanderat både vad avser antal och storlek. Många av dessa myndigheter har fått en onaturlig storlek och tillskansat sig en betydande makt. Myndigheterna har starkt medverkat i byråkratiseringen av samhällslivet och har genom tunga regelsystem fördyrat verksamheter. Enligt vår mening måste nu ett aktivt och systematiskt arbete komma till stånd för att minska de centrala verken både vad avser storlek och inflytande. Otidsenliga uppgifter måste utmönstras. En medveten decentralisering av uppgifter måste nu ske till kommuner och län. Den kunnighet och erfarenhet som präglar kommun- och länsförvaltningar talar entydigt för en radikal minskning av den centrala förvaltningens linje. I samma riktning verkar vårt förslag om att föra över specialdestinerade statsbidrag till den kommunala skatteutjämningen. Detta förslag innebär att många administrativa tjänster på central nivå frigörs för viktigare samhällsuppgifter. Vi föreslår därför att de statliga verkens centrala administration kraftigt minskas och uppgifter och funktioner förs över till läns- och kommunförvaltningar. Ett förslag med denna inriktning bör tas fram snabbt. Förslaget skall främst ses som en avbyråkratisering som ger förutsättningar för en bättre och effektivare verksamhet inom viktiga samhällsområden. Det har emellertid även stor betydelse för strävandena att åstadkomma en positiv regional utveckling. Betydelsen av att i större utsträckning lägga ut arbetsuppgifter från den centrala nivån till kommun- och länsnivå understryks av att expansionen inom den offentliga sektorn i varit mycket kraftig . Inom länen bör en liknande process ske genom en decentralisering av olika länsfunktioner till både kommuner och kommundelar. Nödvändiga besparingar och rationaliseringsåtgärder får vidare inte ske på ett sådant sätt att de förstärker koncentrationsutvecklingen i samhället ytterligare. Sammantaget innebär en utlokalisering av offentliga centrala enheter och funktioner till läns- och kommunnivå att kompetens och kunnande sprids. Besluten kommer närmare dem de berör och därigenom minskar byråkratin. Betydande positiva regionala sysselsättningseffekter nås. Beskattningen som ett instrument för regional utveckling Den kommunala skatteutjämningen har mycket stor betydelse för många regionalt utsatta kommuner i olika delar av landet. Regeringens förslag leder inte till rättvisa mellan kommunerna. Vi kommer i annat sammanhang utförligare att ta upp denna fråga. Det har i den allmänpolitiska debatten framförts olika förslag till förändringar av beskattningen för att stimulera en inflyttning till inlandskommunerna. Vid sidan av förstärkta bidrag till den kommunala skatteutjämningen och ökat kommunalt grundavdrag har även förslag om minskad statlig beskattning grundade på regionalpolitiska skäl framförts. Enligt vår uppfattning är det nödvändigt i det pågående utredningsarbetet Mot. att beakta i vilka former skatteinstrumentet kan utnyttjas som ett medel för A462 att nå en bättre regional balans. Detta bör ges regeringen till känna. Med anledning av det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en decentralistisk inriktning av regionalpolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändrade direktiv för den regionalpolitiska utredningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att politiken på alla samhällsområden utformas så att storstädernas andel av befolkningen långsiktigt hålls oförändrad, 4. att hos regeringen begär en kartläggning av befolkningskoncentrationens negativa miljöeffekter för storstadsmiljön och att regeringen därefter återkommer till med förslag om ett åtgärdsprogram för att förbättra storstadsmiljön i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att insatserna på alla politikområden underordnas de regionala målen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den ekonomiska politikens inriktning och betydelse för möjligheterna att uppfylla regional balans, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsväsendets utformning och inriktning för den regionala utvecklingen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av goda kommunikationer för den regionala utvecklingen,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av ny teknik, teknikspridning, spridning av företag inom framtidsinriktade branscher, tekniskt kunnande och teknisk utveckling för den regionala utvecklingen,3] 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av opartisk analys av kapitalströmmarna från avfolkningsbygder till koncentrationsorter, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sambandet mellan förnyelsen av energiförsörjningen och regionalutveckling,3] 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sambandet mellan regional balans och ett starkt totalförsvar, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts om en särskild redogörelse från regeringen om den A462 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ansvar och former för länsstyrelsernas regionalpolitiska arbete, 11. att hos regeringen begär förslag till utvecklingsprogram för sydöstra , inland och mellanbygder samt hela Bergslagen i enlighet med vad som i motionen anförts, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av vidareutbildning på mellannivå av ingenjörer, tekniker och ekonomer för den regionala utvecklingen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de små högskolornas roll för den regionala utvecklingen, uppbyggnad, utformning och inriktning med avseende på den regionala utvecklingen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskningens inriktning vid de mindre högskolorna,1] [att anvisar ett reservationsanslag om . för breddning och utbyggnad av mindre högskolor i regionalt utsatta regioner i enlighet med vad som i motionen anförts (nytt anslag),1] [att anvisar ett reservationsanslag om . för inrättande av fasta forskartjänster vid de mindre högskolorna i enlighet med vad som i motionen anförts,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om småföretagsamhetens betydelse för den regionala utvecklingen,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingsfondernas ansvar för att stärka det kvinnliga företagandet,3] 12. att hos regeringen begär att möjligheterna att differentiera uttaget av socialavgifter efter regioner utreds i enlighet med vad som i motionen anförts, 13. att hos regeringen begär förslag till investeringsavgift för nyproduktion av lokaler för kontor och industrier i de expansiva delarna av i syfte att frigöra resurser för bostadsbyggande m. m. och avlänka expansionen inom de privata tjänstenäringarna i regionen till regionalt utsatta delar i landet enligt de riktlinjer som anförts i motionen, 14. att hos regeringen begär förslag om ett utvecklingsprogram för landsbygden i enlighet med vad som i motionen anförts, [att hos regeringen begär att föreläggs ett tioårigt program för förstärkning och beläggning av grusvägar inom länsvägnätet i enlighet med vad som i motionen anförts,2] [att hos regeringen begär förslag om återförande av en vinstandel motsvarande /kWh producerad vattenkraftsel till de kommuner och län där vattenkraften produceras för regionalpolitisk! motiverade investeringar enligt de riktlinjer som anförs i motionen,3] 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att beslut om förutsättningar och prioriteringsordning för lokalisering av statliga myndigheter skall ligga fast och fullföljas, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet och decentralisering av funktioner inom den statliga verksamheten till läns- och kommunnivå, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om formerna för genomförande av besparingar inom den offentliga sektorn, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattningen som ett instrument för regional utveckling.4] () () () () () (c) () () () () () ' 1987/88:Ub670 2 1987/88:T219 3 1987/88: N307 4 1987/88:Sk451 25 Befolkningsutvecklingen efter regeringsskiftet 3 Socialdemokratisk närings- och regionalpolitik efter 1982 4 - Politik för storföretag 4 - Politik för ökad koncentration 5 Centerpolitik för samhälle i balans 6 Utveckla hela landet 6 Slå vakt om storstadens kvaliteter 7 För en levande och fungerande storstadsmiljö 7 Befolkningskoncentration hotar naturmiljön 8 Bevara och utveckla landsbygden 9 Centerprogram för regional utveckling och regional balans 9 Alla politiska beslut måste underordnas målet regional balans 9 Regional balans en del av den ekonomiska politiken 9 Utbildning för regional utveckling 10 Avancerad teknik för hela landet 11 Kreditmarknadens regionalpolitiska ansvar 11 Förnyelse av energiförsörjningen 11 Ett starkt totalförsvar 12 Centerförslag för regional utveckling och regional balans 12 Reformera den politiska beslutsprocessen 12 - Samlad parlamentarisk bedömning 13 - Redogörelse över den regionala utvecklingen 13 - Länspolitik för inomregional balans 13 Utveckl.program för sydöstra , Bergslagen och inland och mellanbygder 14 Koncentration och bristande politisk samordning ger paketpolitik 14 Forskning och utbildning för regional utveckling 15 - Närhet till utbildning 15 - Regionala högskolor en resurs i regionalpolitiken 15 - Forskning vid mindre högskolor 16 Satsning på småföretag 16 - Kvinnor som företagare 16 Differentiera uttaget av socialavgifter efter regioner och kommuner . . 17 Frigör resurser för bostadsbyggande i koncentrationsorterna 17 Differentiera landsbygdens näringsliv 19 Program för förstärkning och beläggning av länsvägnätet 20 Vattenkraften regional resurs 20 Lokalisering av statlig verksamhet 21 Minska centrala förvaltningar, decentralisera funktioner - motverka Mot. Beskattningen som ett instrument för regional utveckling 22