mot · GB02N24 · 1988-03-02 00:00:00 — Motion till 1987/88:N24 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:87 om ny ekonomisk styrning av m. m. I motionen föreslås - med avslag på prop. 1987/88:87 - att uppdelas, dels i ett nationellt bolag benämnt och innefattande de myndighetsfunktioner har, stamlinjenätet och kärnkraftdelen, dels i fem självständiga regionala bolag som övertar all övrig verksamhet inom sitt område. De regionala bolagen skall vara helt självständiga bolag. De kan då fylla en viktig funktion för den regionala utvecklingen som förutsättningar skapas för en mer sund konkurrens mellan de regionala bolagen och övriga privata energiproducenter. Ett särskilt bolag för forskning och utveckling bör också bildas. I vår motion i anledning av energipropositionen kommer vi att något mera utförligt ta upp hur våra förslag i denna motion påverkar energipolitikens utformning. Den ekonomiska styrningen av Vattenfallskoncernen från statsmakternas sida sker framför allt genom - avkastningskrav på de medel som anvisats över statsbudgeten till affärsverkets investeringar och kapitaltillskott till bolag - regler för avskrivning och amortering av statskapitalet - ramar och inriktning av affärsverkets investeringar - ställningstagande till affärsverkets driftsbudget och bokslut. Vidare har extra inleveranser av överskott utkrävts av . har emellertid hävdat att den ekonomiska styrningen från statsmakternas sida måste bli långsiktigare och likvärdig med den som gäller för energiföretag i aktiebolagsform. har med anledning härav i en särskild skrivelse till regeringen föreslagit nya regler för statsmakternas ekonomiska styrning. förslag innebar bl. a. att ett förräntningskrav knyts till ett totalt eget kapital inom koncernen. En ökning av kapital bör vidare ske genom en uppskrivning av koncernens fallrättigheter. Avkastningskravet föreslås innefatta ränta på statskapital (lån från Mot. staten), utdelning på eget kapital och inbetalning av ett belopp motsvarande N24 Vidare föreslås att statskapitalet skall amorteras enligt en fast amorteringsplan samt att vissa ändringar i reglerna för finansieringen av investeringar genomförs. Någon regelrätt remissbehandling av förslag kan knappast anses ha skett. Det är enbart som yttrat sig över förslaget. har lämnat vissa synpunkter. har avstått från att yttra sig över förslaget, vilket är anmärkningsvärt med tanke på förslagets betydelse för utformningen av de ekonomiska styrmedlen på energiområdet. På uppdrag av miljö- och har dessutom granskat förslag. 1987/88:87 behandlas förslag till ändrad ekonomisk styrning. RRV:s yttrande och granskning av förslaget har föranlett regeringen att föreslå vissa justeringar av förslaget från . I huvudsak har dock fått sin vilja igenom. Propositionens förslag innebär bl. a. att skall få likartade förutsättningar med aktiebolagen vad gäller krav på lönsamhet, tillgång till kapitalmarknaden m. m. Kortfattat innebär förslagen att statsmakternas ekonomiska och verksamhetsmässiga styrning skall inriktas mot hela Vattenfallskoncernen. skall fastställa årliga, rullande, treårsplaner för investeringar och finansieringar. Ett nytt förräntningskrav föreslås införas. Det är grundat på det justerade egna kapitalet efter skatt och liktydigt med krav på en tillväxt av det justerade egna kapitalet som statsmakterna rimligen kan kräva. I propositionen redovisas att värdet av tillgångar totalt uppgick till lil miljarder kronor, varav anläggningstillgångarna är . Det bokförda värdet är ca 46 miljarder. Det finns således ett dolt övervärde på . Vattenfallskoncernens kortfristiga skulder och långfristiga lån, inkl. statskapital, uppgår till ca . Överavskrivningar och obeskattade reserver uppgår till . Utgångspunkten för fastställande av lönsamhetsmål bör dock enligt propositionen vara det justerade egna kapitalet. Detta bör enligt föredraganden beräknas så att till det egna kapitalet () läggs hälften av ackumulerade överavskrivningar och obeskattade reserver (10 miljarder). Det justerade egna kapitalet uppgår således till . Vidare föreslås att ett soliditetsmål skall fastställas. Ett företags kapital består av det egna kapitalet och av lånat kapital. Soliditeten utgörs av kvoten mellan det justerade egna kapitalet och företagets totala kapital. Det skall enligt förslaget ankomma på regeringen att fastställa förräntningskrav och soliditetsmål samt årsbokslut och utdelning. en motsvarighet till den statliga skatten för bolag på den verksamhet som 7 bedrivs även inom affärsverket och inlevereras till statsbudgeten. skall vara lika stor som utdelningen till ägaren. Föredraganden anger som ]nj24 lönsamhetsmål real förräntning på justerat eget kapital. 1991 beräknas behöva ett överskott på för att klara avkastningskravet. Utdelning och skatt bedöms 1991 till vardera . Sammantaget ger de föreslagna förändringarna något bättre förutsättningar för en sund konkurrens och utveckling av energimarknaden. Förslagen är dock enligt vår mening långt ifrån tillräckliga för att nå den balanserade och diversifierade energimarknad som vi eftersträvar. Vi anser också att möjligheter att ha ett bestämmande inflytande över energipolitiken minskar med den utformning propositionen fått med hänsyn till den dominerande roll som har med nuvarande organisation. Med vårt förslag skulle statsmakterna få betydligt större möjligheter att reellt påverka energipolitikens inriktning. Vi vill även i detta sammanhang påtala det anmärkningsvärda i att regeringen förelägger en proposition som behandlar den ekonomiska styrningen av innan den aviserade energipropositionen skall presenteras. Detta innebär betydande svårigheter att på korrekt sätt behandla de förslag som läggs då förändringen av den ekonomiska styrningen av måste sättas in i sitt totala energipolitiska sammanhang. Motivet från regeringens sida att hantera frågan på detta sätt är oklart. De föreliggande förslagen innebär i händelse av bifall att en viss prisökning på all el kommer att ske på grund av att är prisledande. Detta ökar vinstutrymmet för de privata kraftbolagen och kan möjligen ses som ett försök att blidka dessa inför kommande, för ej kända, förslag på det energipolitiska området. Vi vill i detta sammanhang förutskicka att vi återkommer - i samband med att energipropositionen presenterats - med vår syn på vilka faktorer som bestämmer prisnivån för el och i vilka former avgifter och skatt på el bör tas ut. Målsättningen måste vara att de ökade intäkterna, som blir följden av de skärpta kraven från statens sida på en ökad räntabilitet på genomförda investeringar m. m. utnyttjas för och anpassas till strävandena att förändra energisystemet mot en effektivare energianvändning och utnyttjande av i huvudsak förnybar och miljövänlig inhemsk energi. organisation och verksamhet har vid upprepade tillfällen tidigare varit föremål för behandling. har fått en ny organisation. Vi vill i detta sammanhang erinra om att vi föreslagit en decentralisering och effektivisering av verksamhet genom en uppdelning av i fyra bolag för att bl. a. skapa förutsättningar för försäljning av vattenkraftsaktier. Våra tidigare förslag innebar att vind- och vattenkraftsproduktion sammanfördes i ett bolag. Vidare föreslog vi att kärnkraftsdelen inom tillsammans med stamlinjenätet, värmeproduktionen och forsknings/utvecklingsarbete skulle utgöra tre fristående bolag. Den av oss föreslagna uppdelningen skulle bl. a. innebära att ett konkur- Mot. 1987/88 rensförhållande skapas mellan elproduktion baserad på förnybara energislag N24 resp. bränslen. Detta skulle i sin tur medföra att kondenskraften måste konkurrera på egna meriter utan kapitalstöd från billig vattenkraft. Enligt vår mening kan en uppdelning skapa bättre förutsättningar för sunda konkurrensförhållanden på energimarknaden mellan olika energislag och energiproducenter, med en effektivare produktion och distribution av energi som en positiv effekt. har också drivit frågan om vattenkraftens regionala betydelse och vikten och rättvisan i att återföra delar av vattenkraftens värde till berörda kommuner och regioner. Vi har bl. a. föreslagit att ett särskilt energibolag skulle bildas i . Kraftproduktionens stora värde utgör också motiv för att ge verksamheten en regional förankring. nuvarande organisation och roll svarar för ungefär hälften av elproduktionen och därmed en dominerande roll för pris- och konkurrensförhållandena på energimarknaden. Enligt vår mening måste olika vägar prövas som dels skapar förutsättningar för en mer balanserad och ett rimligare konkurrensförhållande på energimarknaden, dels tillgodoser berättigade lokala/regionala krav och såsom vi föreslagit i annat sammanhang /kWh av de intäkter som vattenkraftsproduktionen ger återförs till de regioner och kommuner där den produceras. nuvarande organisation framgår av bifogade diagram (bil. har en regional organisation som ger förutsättningar för att skapa en produktionsstruktur som tillgodoser de ovan redovisade målsättningarna samt kan skapa en sund konkurrens på energimarknaden och en bättre regional förankring. En sammanvägning av ekonomiska, regional- och energipolitiska intressen innebär således att våra tidigare förslag till förändrad organisation för nu utvecklas och uppdelningen av sker genom att fem självständiga regionala bolag bildas - dvs. regionala organisation bör utnyttjas vid en uppdelning. I likhet med tidigare förslag anser vi att det måste finnas ett nationellt bolag benämnt - som svarar för driften av stamlinjenätet och alla de myndighetsfunktioner som ligger på . Med hänsyn till de fattade avvecklingsbesluten bör kärnkraftsdelen läggas inom det nationella bolaget. Därmed får detta bolag ungefär samma utformning och uppgifter som det vi i tidigare motioner kallade för Kärnstambolaget. I övrigt bör dock med de ovan angivna utgångspunkterna uppdelningen genomföras i syfte att de nuvarande regionala enheterna , Mellersta , , och blir självständiga bolag. Dessa bolag övertar all vattenkraft, distributionsanläggningar, värmeanläggningar och övrig Vattenfallsverksamhet inom sitt område, exkl. kärnkraftverken. De regionala bolagen kan äga andelar i Mot. kärnkraftverken, men också välja att efter behov köpa elström per kontrakt N24 eller via kraftbörsen. De regionala bolagen skall vara helt självständiga bolag och kommer att fylla en viktig funktion i den regionala utvecklingen som det skapas en sund konkurrens mellan såväl de regionala bolagen som övriga privata" energiproducenter. Detta belyses i bil. 2-5, där bl. a. redovisas elproduktionens fördelning mellan de regionala bolagen och andra större energiproducenter och ekonomiska förhållanden för såväl som övriga stora kraftföretag. Det finns vidare inom en omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet. Denna verksamhet bör såsom vi tidigare föreslagit hållas samman i ett FoU-bolag. Formerna för finansiering av FoU-bolaget kommer vi att ta upp i vår energipolitiska motion. Bolaget måste dock kunna utvecklas på egna meriter genom att i konkurrens sälja forsknings- och utvecklingstjänster. Lönsamhetskraven för de olika bolagen kan frånsett FoU-bolaget vara i den storleksordning som föreslås i propositionen, men bör inte fastläggas av regering eller riksdag utan uppstå som en följd av att verksamheten bedrivs på marknadsmässiga villkor. För bolagens sunda utveckling krävs en vinstnivå i ungefär den storleksordning som anges i propositionen. Genom ökad konkurrens skall denna lönsamhet i första hand uppnås genom effektivare bedriven verksamhet och i mindre omfattning genom prishöjningar. Vårt förslag innebär vidare att företagen får en form som innebär att några särskilda regler för beräkning av skatt m. m. inte behöver utformas. Detta skulle innebära en avsevärd förenkling i förhållande till föreliggande förslag. Möjligheter bör även öppnas för aktieförsäljning i särskild ordning som syftar till att göra vattenkraftsaktierna till folkaktier. Målsättningen måste vara att sprida ägandet och skapa ett brett folkligt och regionalt förankrat ägande. Det kan därför krävas spärregler som förhindrar att dominerande aktieposter kan samlas i en ägares hand. Med anledning av vad som ovan anförts bör därför avslå prop. 1987/88:87 om ny ekonomisk styrning och begära ett nytt förslag enligt de riktlinjer som ovan redovisats. Det är också enligt vår mening nödvändigt att en förändrad elproduktionsstruktur med den påverkan den har på elprisutveckling m. m. anpassas till de energipolitiska riktlinjer som avses läggas fast . Regeringen bör därför återkomma till med ett reviderat förslag. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att beslutar avslå proposition 1987/88:87 om ny ekonomisk styrning av och begär ett nytt förslag i enlighet med de riktlinjer som redovisats i motionen. () () () AE Ekonomi AJ Juridik AK Kontor*- och fastighetsdrift AP Personal och organisation BM Inköp och materialservice ; Vattenkraftbolag ; Värmekraftbolag ; FKA, SKB, Proj Rationell energianvändn. I (VEAB) Nedan redovisas vissa jämförelser mellan å ena sidan (koncernen), som svarar för av den svenska elkraftsproduktionen, och övriga företag inom samkörningsgruppen enligt ovan exkl. Stora Kraft (här kallade "Företagsgruppen) å den andra sidan, vilka tillsammans svarar för av landets elproduktion. Anläggningarnas beräknade reala värde Balansomslutning Justerat nominellt eget kapital Dolda reserver Justerat realt eget kapital Kraftomsättning3 Försäljning3 'I reala värde för anläggningarna ingår bl. a. stamlinjenätet m.m. med . 2Nominellt eget kapital: Verkskapital och eget kapital enligt balansräkning samt av obeskattade reserver. I det justerade reala egna kapitalet tillkommer dolda reserver i elproduktionsanläggningar. egna kapital enligt balansräkning innehåller ackumulerade överavskrivningar utan latent skattebelastning. Reduceras dessa enligt praxis till hälften blir det justerade nominella egna kapitalet . och det justerade reala egna kapitalet . 3Viss dubbelräkning föreligger, vilket emellertid inte torde påverka storleksordningarna i någon avgörande grad. Beträffande ingår endast kraftrörelsens andel (proportionerad). Fördelning av elproduktion mellan de regionala bolagen och andra större energiproducenter 1987 (GWh) exkl. kärnkraft Summa vatten- och värmekraft Reala marknadsvärden för vissa större kraftföretag Vid beräkningen av reala marknadsvärden har företagens justerade nominel la värden enligt a ovan tillagts även upplösta dolda reserver i elproduktions anläggningar, såväl egna som andelar i intressebolag: eget kapital enl. ovan Upplösning av dolda reserver Justerat eget kapital = Företagets reala värde 1986 Verksamhetsområden (skiss) Mot. De icke markerade områdena Bilaga 5 täcks huvudsakligen av . ^ ros) jn grytsjön S.-(txJcUcCn > Fnmi