mot · GB02N38 · 1988-03-22 00:00:00 — En konsekvent tillämpning av kondenserande rökgaskylning i eldningsanläggningar för flis, torv, olja, sopor och kol skulle innebära att energi motsvarande 12 kärnkraftverk sparas, som miljön förbättras. VIII: 1 Industrin Utvecklingen har inneburit att industrin använder allt mindre energi per producerad enhet. Omstruktureringen av industrin har vidare medfört att energikrävande delar av industrin kraftigt bantats och att expansionen sker inom branscher med mindre energibehov. energianvändning uppgick till , varav el. Med utnyttjande av känd teknik kan industriproduktionen avsevärt öka med en mycket begränsad ökning av energianvändningen. De nytillkommande industrierna har ofta en mycket låg energianvändning energibesparande teknik är under mycket snabb utveckling och utvecklingen går mot allt energisnålare metoder i både och omvärlden. Nyttjande av allt mer avancerad teknik kommer att vara långt mer betydelsefull för ökad välfärd och ekonomisk utveckling än ökad energitillförsel. Varvtalsreglering av pumpar och fläktar var redan i samband med folkomröstningen om kärnkraften en stor fråga avseende effektivare energianvändning. är av industrins fläktar och pumpar varvtalsreglerade. Orsaken är i första hand de höga kraven på den korta avskrivningstiden, i allmänhet mindre än . Gängse tekniska lösningar har också i vissa fall medfört vissa praktiska problem och ibland ansetts öka risken för driftsstörningar. Nya tekniska lösningar är under utprovning och utsikterna är utomordentligt goda för god lönsamhet, säker drift och störningsfri reglering. Exempel på nya lösningar för varvtalsreglering är viskohydrauliska kopplingar som via ett signalsystem noggrant anpassar pumpens/fläktens varvtal till det önskade materialflödet. Energibesparingarna är mycket betydande och regleringen av större och medelstora pumpar skulle ge en besparing av elenergi i storleksordningen ett kärnkraftverk. Investeringen som krävs är bara en bråkdel av vad som krävs om ett kärnkraftverk skulle ersättas med kolkondenskraftverk. Den sparade energin kräver inte heller något miljökrävande bränsle och ger inget besvärande avfall. Transportområdet torde vara det minst påverkbara när det gäller energianvändningen. Priset på drivmedel torde ha en liten effekt på oljebaserade drivmedel så länge det inte finns några reella substitut. Vi har från vid upprepade tillfällen krävt satsningar på alternativa drivmedel som t. ex. etanol. VIII:3 Bostäder m. m. Med i regeringsställning satsades stora resurser på att få till ett kraftigt sparande av energi i bostäder. En tioårig energisparplan lades fast med målsättningen att spara . Målsättningen att spara i bostäder har frånsett i huvudsak uppnåtts. För uppvärmning av småhus används ca ved, ca olja och ca el. Från sida har vi vid ett flertal tillfällen pekat på de möjligheter som står till buds att spara energi. Vi har bl. pekat på möjligheterna att komplettera befintliga tvåglasfönster med en tredje ruta, vilket enligt BFR skulle kunna spara . I debatten framförs emellanåt att välisolerade och täta bostäder skulle öka risken för fukt-, mögel- och radonskador. Detta är fel. Välisolerade och täta hus är grunden för ett bra och hälsosamt rumsklimat. Ett dåligt isolerat och dragigt hus blir aldrig hälsosamt. Det välisolerade och täta huset måste alltid kompletteras med fullgod ventilation och kombinerat med värmeåtervinning ur ventilationsluften kan detta åstadkommas med bibehållande av mycket låg energianvändning, som rumsklimatet blir mycket bra. Det tar självklart att förändra bostadsbeståndet så att det i sin helhet uppfyller bästa tillämpade teknik men bara en 10-procentig minskning av energianvändning i våra bostäder innebär lika stor besparing som båda kärnkraftsreaktorerna i kan producera. är det möjligt att halvera energianvändningen i våra bostäder och förbättra rumsklimatet. Skärpta krav för installation av direktverkande el har länge krävt att förbudet mot installation av direktverkande el skall skärpas. Nyproducerade småhus uppfyller de krav som ställs och risken för framtida bindningar ökar därmed. Föredraganden konstaterar också att andelen direktverkande el måste hållas så låg som möjligt i bostadsbebyggelsen för att underlätta omställningen av energisystemet. De undantag för uppvärmningssnåla byggnader som finns i gällande lagstiftning föreslås också upphöra. Det bör dock understrykas att gällande krav är helt utan verkan. Enligt vår mening är det med hänsyn till de höga kostnader som redovisas för att i efterhand genomföra ändringar av uppvärmningsformen i ett småhus inte rimligt att tillåta en fortsatt låsning till direktverkande el. I mycket välisolerade hus är också luftburna system ett intressant alternativ och minskar ytterligare skälen för att tillåta direktverkande el. Kostnaden för att i nyproducerade bostäder välja en annan uppvärmningsform är endast någon eller några procent dyrare. Även efter kärnkraftsavvecklingen kommer direktverkande elvärme att finnas kvar i befintligt bostadsbestånd. I samband med ombyggnad och 34 större reparationer bedöms betydande övergång ske till andra uppvärm Bättre isolering och värmeåtervinning kommer också att Mot. väsentligt sänka energibehovet för uppvärmning. Från en energins utveck- N38 lingsfond kommer bidrag att ges för att stimulera till effektivare energianvändning och ökad användning av förnybar energi. Enligt vår mening bör ett långsiktigt åtgärdsprogram för att minska andelen elvärme upprättas enligt dessa riktlinjer. Småhusägare och bostadsrättsinnehavare ges dessutom avdragsrätt för angelägna energiinvesteringar. På detta sätt kommer den förnyelse av energisystemet som föreslår att bli privatekonomiskt intressant för småhusägare, bostadsrättsinnehavare och övriga enskilda elabonnenter att genomföra. föreslår att direktverkande elvärme inte skall tillåtas i nyproducerade bostäder och att krav skall ställas på alternativa uppvärmningsmöjligheter om el används för värme i luft- eller vattenburna värmesystem. har arbetat för flexibla värmesystem och en eltaxa som ger elabonnenterna besked om när elen är dyr resp. billig att producera. Kraftbolagen har genom ord och handling motarbetat detta. bekänner de sig helt till centerlinjen och det finns många uttalanden från det hållet om att kombipannan är bäst och att en säsongprissättning är nödvändig för att undvika extra dyr elproduktion . Det är beklagligt att det skall behöva ta för kraftbolagen att erkänna uppenbara fakta och att de genom en vilseledande marknadsföring har bidragit till många felinvesteringar hos enskilda elabonnenter. Information, utbildning och energirådgivning Vi har från sida inget att erinra mot de förslag om riktade informationsinsatser från bl. a. sektorsmyndigheter som läggs i propositionen. De föreslagna insatserna riskerar dock att bli ganska verkningslösa med hänsyn till att stödet till den kommunala energisparrådgivningen genom regeringens försorg tagits bort. Därmed har den lokala bas för energisparrådgivning och informationsinsatser ryckts undan som enligt vår mening är nödvändig för att verksamheten skall bli effektiv. Stöd till återbyggnad av en effektiv energirådgivning på lokal nivå måste därför utgå. Mot denna bakgrund föreslår vi ett återinförande av bidrag till energirådgivning. Denna verksamhet har stor betydelse för att de nationella målen skall kunna genomföras och de statliga åtgärderna få avsedd effekt. Bidragsnivån bör vara i nivå med tidigare bidrag. Stödet bör finnas kvar så länge omställningen av energisystemet pågår och avvecklingen av kärnkraften genomförs. Efter hand bör kommunerna kunna ta över en större andel av kostnaden för verksamheten genom att bidragens nominella nivå bibehålls. Vi har inget att erinra mot propositionens förslag till ökade forsknings- och utvecklingsinsatser som har speciell betydelse för den elvärmda bebyggelsen. Nödvändiga kompletteringar för att skapa erforderliga resurser kan med förslag stödjas genom en energins utvecklingsfond. IX Energitillförsel - förnybar och miljövänlig energi Mot /88 IX: 1 Inledning Energiförsörjningen måste i det långa perspektivet tillgodoses genom utnyttjande av såväl förnybara energikällor, en effektiv produktion som effektiv användning av energi. Det krävs därför kraftfulla insatser för en effektivisering av energi- och effektanvändningen samt medvetna stimulanser för att styra över användningen mot inhemska energislag. Oljeberoendet måste fortsätta minska och användning av kol motverkas. En övergång till användning av kol är ingen framtidsinriktad väg eftersom även kol är importerat och miljöstörande energislag. Inom landet finns stora resurser av inhemska bränslen, t. ex. skogsbränslen och torv, vilka i första hand bör utnyttjas för värmeproduktion. Elproduktionen måste på någon sikt förbehållas områden där el är svår eller omöjlig att ersätta och elen bör därför ej i någon högre grad avsättas på värmemarknaden. I propositionen konstateras också att de låga oljepriserna förorsakat en kraftig tillbakagång vad avser investeringarna för utnyttjande av inhemska bränslen. Föredraganden betonar att det är angeläget att ökad användning av inhemska bränslen kommer till stånd. Från sida vill vi understryka att enhälligt beslutat att målsättningen skall vara att användningen av inhemska bränslen ökar. Regeringen har genom underlåtenhet att fullfölja dessa beslut aktivt medverkat till att rycka undan marknaden för den viktigaste energikällan biobränslen i ett framtida energiförsörjningssystem. Skogsråvara är tillsammans med torv de inhemska bränslen som snabbast kan ersätta olja och har redan tagit en betydande del av värmemarknaden. Den totala biobränsleanvändningen är över . Skogsbränslen svarar därmed för ungefär lika stor andel av den totala energianvändningen som kärnkraften. Utvecklingen har varit positiv under 1980talet men motverkas nu av det låga oljepriset. Huvuddelen av denna biobränsleanvändning sker inom industrin. I första hand bör tillgångarna på lämplig skogsråvara utnyttjas för energiändamål eftersom användningen av torv kan innebära betydande ingrepp i naturen. Andra inhemska bränslen som på någon sikt kan få betydelse för energianvändningen är t. ex. halm och energigrödor från jordbruket. Det är emellertid bara en liten del av det trädbränsle som är tillgängligt som utnyttjas. Huvuddelen av det som lämnas efter avverkningen av timmer och massaved samt röjningsvirke och övrigt trädavfall och ej heller duger som industriell råvara, tas ej till vara. Ytterligare trädbränsle kan tas till vara och upparbetas . Det tillskottet motsvarar lika mycket energi som sju av våra kärnkraftverk producerar. Det finns modern teknik för eldning med flis och briketter, väl Mot. prövad och trimmad. Att bygga ut för ökad användning av trädbränsle är N38 Utrustning, kunnande och råvara finns. har vidare understrukit att trädbränslet är det mest miljövänliga bränslet. Det ökar inte koldioxidhalten i atmosfären, vilket kol, olja och naturgas gör. Askan är ett bra gödningsmedel som motverkar försurningen. Trädbränslen är en förnybar energikälla som rätt utnyttjad är outtömlig. Trädbränsle har haft en gynnsammare prisutveckling än t. o. m. elströmmen och långsiktigt stabila priser kan förutses. Det kraftiga prisfallet på olja har dock skapat en prispress som hämmar utvecklingen för trädbränsle. Det är långsiktigt helt fel och sannolikt också mycket dyrbart att låta låga oljepriser förhindra en fortsatt stark utveckling för biobränslen. En framtida ökning av oljepriserna är sannolik såsom ovan redovisats. Då gäller det att ha minskat vårt beroende av oljan. Utnyttjande av trädbränsle i stället för olja och kol minskar belastningen på handelsbalansen och skapar arbetstillfällen över hela landet. föreslår en omfördelning av skatten till olja och kol så att trädbränslen kan ges expansionsmöjligheter och kol/olja minskar. Halm, vass m. m. Till gruppen biobränslen hör också halm och vass. finns tillfredsställande teknik för bärgning, lagring, brikettering och eldning. I perspektivet bedöms halm och vass kunna ge ett energitillskott motsvarande ett kärnkraftverk. Förgasning ger stora framtida möjligheter till användning av biobränslen. Organisk substans i form av ved, flis, gräs, avfall, gödsel etc. kan med välkänd teknik förgasas. Tillgången på bränsleråvara för förgasning utgör i praktiken ingen begränsning. Skogsbränslen, energiskog, energigrödor, sopor, organiskt avfall från industri och jordbruk utgör sammantaget en framtida energikälla i storleksordningen 200 - en förnybar energikälla så länge vår natur och miljö värnas och skyddas så skog och grödor kan växa och utvecklas. Det finns biogasanläggningar för produktion av metangas (likvärdig med naturgas) ur organiskt avfall. Förgasningstekniken är väl lämpad för småskalighet men även användbar i större anläggningar när så krävs. Med denna teknik kan man åstadkomma en småskalig försörjning av såväl el som värme. Biogasen kan tillsammans med gengas bli vår största energikälla om tillgänglig teknik och olika slag av biomassa utnyttjas optimalt. Förgasningstekniken ger även möjligheter att producera gas direkt i torvmossen genom bl. a. den s. k. vyrmetanmetoden. har det skett en positiv, men föga uppmärksammad, utveckling av solvärmetekniken. I en särskild motion till föregående års har vi utförligt tagit upp detta (1986/87:N179). I motionen konstateras att utvecklingen på solenergiområdet har gått mycket snabbt. Med en positiv utveckling av solvärmemarknaden kommer betydande kostnadssänkningar att kunna ske och solvärmen vara mycket konkurrenskraftig . har kostnaderna per kvadratmeter solfångare halverats och den insamlade solenergimängden per kvadratmeter fördubblats. Kostnaden solenergi har sjunkit från . Solenergin är under gynnsamma förhållanden en billigare uppvärmningsform än elström och några solenergianläggningar har också byggts på kommersiella grunder. Goda förutsättningar finns att ekonomin för säsonglagrad solvärme ytterligare skall förbättras. För att skapa nödvändig expansion av marknaden för solvärmen krävs dock, liksom för alla nya energikällor med stora långsiktiga investeringar ett stabilt introduktionsstöd. Vi föreslår därför att ett bidrag på för investeringar i solvärmeanläggningar av god kvalitet t. o. m. 1990, som därefter successivt trappas ned för att i huvudsak ha upphört 1995. Under tillämpades i betydande omfattning småskalig förgasning av biobränsle för att driva våra bilar gengasdrift. har det skett en betydande teknikutveckling och det finns väl känd teknik och betydande driftserfarenheter av förgasning av biobränslen i såväl större som mindre skala. Förgasning i stället för direktförbränning ger en rad fördelar. Den erhållna gasen kan med fördel användas för motordrift och det ger möjlighet till en mycket effektiv samproduktion av el och värme i såväl liten som stor skala. Andelen el kan bli hög och under gynnsamma förhållanden större än värmeproduktionen. Modern förgasningsteknik innebär också klara miljöfördelar genom att de miljökrävande utsläppen kan hållas i särklass låga. Denna fördel är av speciellt värde vid t. ex. förgasning av husavfall och andra miljökrävande bränslen. Optimalt utnyttjande av modern förgasningsteknik är en grundläggande strategi i plan för förnyelse av energisystemet, då det möjliggör en väsentligt ökad möjlighet till samproduktion av el och värme och den för att kompensera kärnkraftsavvecklingen tillkommande elproduktionen kan utan att bygga kolkondenskraftverk. Utvecklingen av solceller går snabbt framåt och med massiva insatser för forskning och utveckling bör ett begränsat bidrag av el kunna erhållas från solceller . Med en begränsad lagring kan solenergin täcka av energibehovet för värme och tappvarmvatten i våra bostäder. En kombination av biobränslen med både el- och värmeproduktion samt ökad användning av värmepumpar och kondenserande rökgaskylning kan ge up till mer nyttig energi än om samma mängd biobränsle eldas upp i en vanlig värmepanna. Genom att bränslet används så effektivt blir det lönsamt även om priset ligger högre än dagens flispris på /kWh. ger den mindre bränsleåtgången och den lokala användningen starkt begränsade transportkostnader. IX:5 Samproduktion av el och värme, s. k. kraftvärme Vid produktion av både el och värme (s. k. kraftvärme) utnyttjas bränslet effektivt. Tillsammans med kondenserande rökgaskylning kan verkningsgraden bli mycket . Vid produktion av enbart elström i ett bränsleeldat kraftverk är verkningsgraden . Bortåt två tredjedelar av bränslet går förlorat. har i sin förnyelseplan för vårt energisystem satsat helt på den effektiva kraftvärmen och kan därför för den bränslebaserade elproduktionen, som behöver byggas i samband med kärnkraftsavvecklingen, i huvudsak använda inhemska förnybara bränslen. satsning på kraftvärme kräver inte omfattande utbyggnad av fjärrvärmenät. Genom att bl. a. utnyttja modern teknik för förgasning av biobränslen kan el och värme samproduceras även i mycket små anläggningar. Gasen produceras i en liten reaktor och används för att driva en motor. Motorn driver i sin tur en generator som omvandlar cirka en tredjedel av gasens energi till elström. Motorn och dess avgaser kyls och värmen tas till vara för att värma bostäder och producera tappvarmvatten. Jämfört med den kolkondens som kraftbolagen vill framhålla som enda alternativet innebär alternativ ca mindre kolanvändning . Det innebär fem gånger mera kol än som används . Huvuddelen av energin i detta kol blir spillvärme som släpps ut i sjöar, älvar eller havet till skada för vattenmiljön. Vindkraften bedöms kunna bidra med . Det svenska vindkraftsprogrammet har varit alltför storskaligt. De insatser som bör ske bör ha en större bredd och ta sikte på små anläggningar kW till stora enheter på 1-3 MW. De lönsammaste enheterna bedöms med dagens teknik vara enheter på en storlek av 50-300 kW. Det är viktigt att skapa en marknad för vindkraften och en väsentlig åtgärd är det garantipris som vi föreslår senare i motionen. För den småskaliga vind- och vattenkraften krävs ytterligare åtgärder. Nuvarande regler för befrielse från energiskatt vid egenanvändning av el Mot. bör ändras från nuvarande effektgräns på generatorn 100 kW till ett botten- N38 avdrag på 500 000 kWh för kraftverk under 1 500 kW. Det bör göras möjligt att äga andelar i små kraftverk och att göra avdrag för de förluster som uppstår på inkomst av tjänst eller annan näringsverksamhet. Genom den skärpning av beskattningen på bränsle för elproduktion kommer den förnybara (vind-, vatten-, sol- och kraftvärme baserad på biobränslen) elproduktionen att få väsentligt ökad konkurrenskraft, vilket kommer att radikalt öka kraftbolagens intresse för bl. a. vindkraften. Med de åtgärder vi föreslår kommer det att ske en snabb utbyggnad av vindkraften, vilket innebär en uppbyggnad av en ny svensk industri. Det finns ett betydande svenskt kunnande på vindkraftsteknik, men om det inte snabbt blir en marknad för vindkraften kommer denna kompetens aldrig att nyttiggöras i industriell utveckling. I en särskild motion tar vi upp vissa övriga frågor som rör möjligheterna att utnyttja vindkraften. IX :7 Vattenkraft produceras i genomsnitt ca vattenkraft. Vissa år såsom 1985 och 1987 har elproduktionen varit över . Genom effektivisering av äldre kraftverk, kompletterande utbyggnad i huvudsak enligt av fattade beslut, minikraftverk m. m. kan produktionskapaciteten ökas ytterligare något. Förbudet att bygga ut de fyra, stora, älvarna skall ligga fast. En viktig del i förnyelsen av energisystemet är en satsning på alternativa drivmedel för att försöka minska användningen av oljeprodukter av ekonomiska, miljö- och sysselsättningsskäl. En rad färska undersökningar visar att en inblandning av etanol i bensinen ger betydande positiva miljöeffekter. Med utgångspunkt från kostnaderna för katalytisk avgasrening har beräknat att etanolen har ett miljövärde på ca /liter vid användning vid låginblandning i bilar utan katalytisk avgasrening. Även för bilar med katalytisk avgasrening har låginblandningen en positiv effekt speciellt vid kallstarter. Vid användning av etanol som enda bränsle är det av miljöskäl framför allt etanol som dieselersättning som är intressant, speciellt för bussar i tätortstrafik. Den totala driftskostnaden för bussar är ca /vagnmil vid dieseldrift. Med enbart etanol som drivmedel ökar med nuvarande skatter och priser kostnaden med /vagnmil. Beräkningar visar att de samhällsekonomiska miljöbesparingarna för etanolalternativet i stadstrafik motsvarar ca /vagnmil. Inhemsk produktion av etanol ger även andra plusvärden som t. ex. ökad försörjnings- 40 trygghet, ökad sysselsättning och bättre utnyttjande av tillgänglig . 1987/88 Det finns alltså klara fördelar för miljö och samhällsekonomi att satsa på N38 en produktion av drivmedelsetanol baserad på inhemska råvaror. En låginblandning av etanol bör stegvis ske i all motorbensin. En svensk produktion av etanol baserad på inhemska råvaror överensstämmer med vår målsättning att minska oljeberoendet. Satsningar på motorer för ren etanoldrift måste även stödjas. Rapsolja är ett annat intressant alternativt drivmedel som måste främjas. Vad som i det föregående anförts avseende energitillförsel och förnybar, miljövänlig energi bör ges regeringen till känna. X Energitillförsel - importerade ändliga energikällor Mot 1987/88 Användning av energikällor som kol, olja och uran innebär stora risker ur skilda synpunkter. Utnyttjande av kärnenergi är ett fruktansvärt hot mot människor och miljö. Sambandet mellan kärnvapen och civil kärnkraft är uppenbart. Problemen med det radioaktiva avfallet är olösta. Användningen av fossila bränslen innebär svåra påfrestningar på såväl naturmiljö som ekonomi. Målsättningen måste därför vara att så långt möjligt minimera användningen av ändliga energikällor. Naturgas är ett importerat energislag, men har avsevärda miljöfördelar jämfört med kol, olja och kärnkraft. Naturgas bör därför kunna utnyttjas i det svenska energiförsöijningssystemet, särskilt i storstadsregionerna. I den händelse gas påträffas inom landet bör den givetvis användas före importerade energislag. Naturgasen bör kunna ge ett bidrag på i energibalansen. Vi vill i detta sammanhang betona vikten av att naturgasen ersätter kol och olja och inte tillåts förhindra en ökad användning av inhemska bränslen. I propositionen understryks att naturgasen av egen kraft skall konkurrera på den svenska energimarknaden. Verkligheten har däremot varit att naturgasintroduktionen ägt rum till priser som ej täcker kostnaderna och det är förvånande att föredraganden inte drar några slutsatser av detta förhållande. har fått ett dominerande inflytande på naturgasmarknaden och håller på att med subventionerade priser bygga upp en marknad som innebär ett hot mot möjligheterna att utnyttja biobränslen. Jämfört med kol är naturgasen ett klart bättre alternativ för elproduktion och kan ge ett mycket högt elutbyte i kraftvärmeproduktion. Prissignaler har givits som tyder på att gasen kan konkurrera med kol. Vi kommer nedan i vårt åtgärdsprogram för förnyelse av energisystemet föreslå vissa förändringar i energibeskattningen utifrån de riktlinjer som presenterats för att ge skilda energislag rätt prioriteringsordning i skattehänseende. Vi tar även där upp naturgasen. Från sida har vi tidigare vid upprepade tillfällen redovisat vår syn på den framtida kolanvändningen. Vi har därvid framhållit att det inte finns någon anledning att stimulera kolanvändningen. Det behövs inget kol för att tillgodose värmemarknadens behov och ytterligare investeringar i koleldade anläggningar bör undvikas. Detta innebär att något motiv för att planera byggande av ett kolkondenskraftverk saknas. säger nej till kolkraftverken i Värtan och . Kol bör som vi tidigare nämnt beskattas energilikformigt med olja och vi Mot. kommer att ta upp dessa frågor nedan. Riktlinjerna för svavelutsläpp vid N38 förbränning av kol m. fl.