ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub540 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub540 av och () om fiskeriteknisk utbildning vid högskolan i Den snabba tekniska utvecklingen, som vi upplever, berör i stort alla yrkesgrupper. Detta gäller inte minst fiskarens, vars medlemmar i sin dagliga gärning i allt större omfattning arbetar på fartyg utrustade med sofistikerad elektronisk utrustning för navigering och fiskletning, automatiserade maskinerier, omfattande hydrauliska system, effektivare fångstredskap, fångsthanterings- och fångstbehandlingsutrustning, kyl- och frysanläggningar etc. Introduktionen av ekonomiska zoner, fiskegränser, sjötrafikreglerade åtgärder, off-shore verksamhet m. m. innebär också ökade krav på fiskefartygets besättningar att kunna bestämma sitt fartygs position. Vid kommunikation mellan olika nationers fartyg samt mellan fartyg och kustradiostationer är språket huvudsakligen engelska. Den moderna kommunikationstekniken utnyttjar en ofta komplicerad och högteknologisk utrustning. Hela kommunikationskomplexet kräver därför gedigna kunskaper. Den miljön och jämvikten i det ekologiska systemet har utsatts för stora påfrestningar och förändringar. Även fisket kan felaktigt utfört bidra till en rubbad balans i de ekologiska systemen. Eftersom intresset i ökande omfattning fokuserats på miljöfrågor och ekologiska samband är det väsentligt att även fiskarena får kunskap om gällande regler och krav för bevarandet av rena och levande hav. Det är även viktigt att skapa förståelse för ekologiska samband och därmed introducerade regler som begränsar utnyttjandet av havens resurser. Många länder har en omfattande fisketeknisk utbildning. I och finns speciella universitet och forskningscentra som enbart är inriktade mot det fisketekniska området. har en välkänd utbildning i . I finns väl utbyggda utbildningssystem för fiskare i , , och . har i Hirtshals världens mest moderna och ändamålsenliga anläggning för forskning och utbildning inom fisket. Av övriga länder kring har utbildning och forskning inom fiskeområdet och har en fisketeknisk gren vid ett sjöfartsuniversitet. Fiskenäringen i har fått stå tillbaka för andra industrigrenar i utbildningshänseende. Det utbildningsutbud som erbjuds inom fisketekniska ämnesområden är främst riktat till personer med yrkesfunktioner i land, medan den aktive fiskaren i stort lämnats utanför. Avtalet mellan och om den vita zonen i kommer med stor sannolikhet att ytterligare befästa stora betydelse för det svenska fisket. Det förslag till fisketeknisk utbildning, som utarbetats vid högskolan i , bör komma till utförande möjligt. Lokaliseringen till är logisk och den mest lämpliga med hänsyn till ökande betydelse för det svenska fisket. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär initiativ till en fiskeriteknisk utbildning i i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88 Ub540
mot · GB02Ub541 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub541 av m. fl. om lokalisering av journalistutbildning till högskolan i I utredningen 1987/50 Högskolans journalistutbildning framförs synpunkter på att en tredje journalistutbildning bör inrättas utanför storstadsområdena och . Möjligheten att rekrytera välutbildade journalister utanför dessa områden har visat sig innebära betydande svårigheter. Det är därför angeläget att en tredje utbildningsort har en så central geografisk placering som möjligt inom det underförsörjda området. Med hänsyn till detta och till branchstrukturen på massmediaområdet framstår högskolan som en naturlig placering för en utlokaliserad högskoleutbildning. Den får ett upptagningsområde och ett försörjningsområde som omfattar västra , Bergslagen, nedre och övre . Det finns ytterligare skäl, som motiverar en förläggning av denna utbildning till högskolan . En sådan satsning skulle utbildningsmässigt kunna stödjas av högskolans redan väl etablerade grafiska teknologilinje och dess utrustning och dessutom ligga väl i linje med de regionalpolitiska perspektiv som läggs i Bergslagspropositionen /88:64. Vad beträffar kostnaden för en sådan utlokalisering borde den bli mindre än en utlokalisering till andra, längre bort belägna orter, eftersom samverkan med experter i inklusive kan ske kontinuerligt med hjälp av goda kommunikationer. Utrustning kan sambrukas med den grafiska teknologilinjen vad avser redaktionella datorsystem och med högskolans övriga datorutrustning, som är av mycket hög standard. Sambruk är också möjlig av utrustning som är nödvändig för utbildning i radio och TV genom samarbete med de lokala enheterna inom . För ett utökat lokalbehov finns möjligheter att hyra enligt normer. Ännu en fördel vi skulle nå med en sådan utlokalisering är att högskolan skulle få sitt utbud breddat till att omfatta också Kultur- och informationsyrken. Det är en utbildningssektor som på högskolenivå över huvud taget inte finns företrädd i kulturlandskapet . När det gäller inriktningen på utbildningen, anser vi det viktigt att också studeranden med akademisk grundutbildning inom allmänt naturvetenskapliga, tekniska och humanistiska områden kan antas till en förkortad, praktiskt och redaktionellt inriktad journalistutbildning. Påpekas bör emellertid att en eventuell lokalisering av journalistutbild ningen till högskolan inte får inkräkta på de ekonomiska resurser som är avsedda för de ekonomiska och tekniska sektorerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av en tredje journalistutbildning till högskolan i . () () () () 1987/88 Ub541
mot · GB02Ub543 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub543 av och () om bibehållande av lärarutbildningen vid högskolan i Med viss förvåning konstaterar man att olika beräkningar av det framtida behovet av skilda kvalificerade yrkeskategorier ofta slår helt fel. Ena året skall stora nedskärningar göras eftersom minskat behov uppstått, medan andra året visar kalkylerna att ett ökat behov föreligger. Utbildningen av klass- och ämneslärare är ett exempel där felaktiga beräkningar av utbildningsvolymen gjorts. /87 fanns bara ca 2000 platser på dessa två utbildningslinjer, och man planerade för ytterligare nedskärningar. Med en så liten volym började man att överväga att helt lägga ner utbildningen på några orter. vet vi att behovet av dessa lärare kommer att öka och vara betydligt större än vad dagens utbildningskapacitet kan ge. Även på kommer ett ökat utbildningsbehov att föreligga. Att i denna situation besluta om total nedläggning av utbildningen av dessa lärarkategorier vid /verkar minst sagt omotiverat. I stället ökas platserna vid de större högskolorna och universiteten, där förmodligen stora investeringar måste göras för att klara expansionen. skall staten stå för awecklingskostnader vid den väl fungerande högskolan i . Detta är ett slöseri med skattebetalarnas pengar, som det tyder på dålig personalpolitik. Även sett ur de studerandes synvinkel är förslaget en försämring. Många får längre resvägar till studieorten som möjligheten att få en bra studiebostad minskar. Ur regionalpolitisk synpunkt är beslutet förkastligt. De mindre högskolorna kämpar för att åtminstone behålla den utbildningsvolym de har byggt upp, som de stora högskolorna utökas utan att de själva har bett om detta. Koncentrationen till storstäderna är ett stort problem. Staten arbetar på olika sätt för att motverka avfolkningen i stora delar av landet. Mycket stora ekonomiska regionalpolitiska satsningar görs. Erfarenheten visar att det är mycket svårt och oerhört kostsamt att återskapa nya arbeten som försvunnit om man över huvud taget lyckas. Arbetsmarknadsläget i är som bekant ytterst besvärligt. Befolkningsminskningen har pågått under en följd av år, och det är i första hand ungdomarna som flyttar. Medelåldern i länet stiger år . Här har högskolan såväl direkt som indirekt varit en av de få motverkande krafterna. Att i detta läge helt sonika lägga ner lärarutbildningen vid /är utmanande. Med hänvisning till det anförda hemställs att , med ändring av tidigare beslut, beslutar att en omfördelning görs så att högskolan i /får behålla sin lärarutbildning även . () () 1987/88 Ub543
mot · GB02Ub544 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub544 om teologisk examen vid fanns möjlighet för blivande präster att avlägga fullständig teol.kand.examen genom studier vid det på privat initiativ upprättade religionsvetenskapliga institutet i . upprättades en avdelning för religionskunskap vid klassiska institutionen, humanistiska fakulteten, , och ombildades senare till en självständig . Andra teologiska ämnen såsom kristendomens historia och exegetik måste emellertid studeras vid den teologiska fakulteten i . För studier vid religionsvetenskaplig linje är det möjligt att läsa 80 poäng, varav grundkursens 40 poäng i ; därefter kan studierna fullföljas i eller . Utbildningen kan även påbörjas i . Forskarutbildningsförberedande påbyggnadskurser i dels religionshistoria och religionsfenomenologi, dels tros- och livsåskådningsvetenskap finnes. Godkänd kurs ger behörighet för tillträde till forskarutbildning, ledande till fil.doktorsexamen, vid institutionen. Andra teologiska ämnen såsom kristendomens historia och exegetik måste emellertid studeras vid den teologiska fakulteten i . Den som fortsätter studierna i kan således utnyttja sina ämnesstudier vid religionsvetenskapliga kombination i fil.kand.examen men ej i teol. kand. examen. Högskoleförordningen öppnar möjlighet, om särskilda skäl föreligger, att giva doktorsexamen annan benämning än dylik anknytande till fakultet, där examen avlagts. Detta innebär att teol.kand. eller teol.lie., som disputerat i religionsvetenskapligt ämne vid humanistiska fakulteten i , må utnämnas till teol. dr. Om fullständig religionsvetenskaplig utbildning kan genomföras vid hum. i , bör till examensbeviset kunna knytas benämningen Teol.kand.examen. Det bör vara möjligt att anordna dylik utbildning i lämpliga ämnen genom att till religionsvetenskapliga institutionen adjungera lärare från teol.fak. i , men även utifrån, t. ex. från kyrka och skola i . Därmed skulle åstadkommas en enkel lösning på ett uttalat studentönskemål om en teol.grundexamen på den ursprungliga studieorten, ersättande orealistiska planer på en egen teologisk fakultet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder som syftar till att möjliggöra avläggandet av teologiska examina vid humanistiska fakulteten vid . 1987/88 Ub544
mot · GB02Ub547 · 1988-01-20 00:00:00 — 1987/88 :Ub547 om antalet nybörjarplatser på vårdlärarlinjen i I budgetpropositionen föreslås att planeringsramen för vårdlärarlinjen i minskas från 392 till 224 och att utbildningsarvode återinförs för studerande på denna linje. Som skäl för den minskade dimensioneringen framhålls att ett stort antal platser stått tomma på linjen sedan utbildningsarvodet togs bort. Det framhålls också att det bristande sökandeintresset kan bero på den besvärliga arbetsmarknadssituationen. Behovet av vårdlärare måste bedömas bli stort under överskådlig framtid. I grunden ligger ett ökat behov av både medicinska och sociala vårdinsatser. Den nuvarande arbetsmarknadssituationen är inte heller så besvärlig som påstås. De som utbildats på vårdlärarlinjen vid i har sålunda regelmässigt fått anställning som lärare. Antalet tomma platser på utbildningen i har också varit förhållandevis litet. I och med att utbildningsarvodet återinförs finns det anledning att räkna med att det blir fler sökande än det finns platser. En eventuell minskning av antalet nybörjarplatser måste därför ske mot bakgrund av ett bedömt minskat behov av utbildade. Någon sådan bedömning finns det inte underlag för. Förhållandet är i stället det motsatta, och det finns inte heller i UHÄ:s anslagsframställning, i vilken oförändrad antagningskapacitet föreslås. Den minskning av antagningskapaciteten med som regeringen föreslår står i bjärt kontrast mot de krav på kontinuitet i högskolans planering som motiveras av bl. a. omsorg om kvaliteten i utbildningen och hänsyn till personalen som framför allt kommer de vårdbehövande till godo. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag om minskad antagning till vårdlärarlinjen i .
mot · GB02Ub548 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub548 av och () om utbildning och forskning för fritid, rekreation och Turismen växer sig som näringsgren allt starkare, resandet vinner ökad betydelse som fritidsnyttjande, och inte minst är turismen viktig för regional utveckling och valutabalansen. Turismens betydelse markeras i årets budgetproposition genom förslag om ökade resurser för marknadssatsningar. Som varje näringsgren och samhällssektor i snabb utveckling är efterfrågan särskilt hög på kunskapsutveckling och kunskapsspridning, med andra ord på forskning och utbildning. Denna efterfrågan måste tillgodoses om Sverigeturismens utveckling skall bli fortsatt positiv. Ett viktigt steg togs föregående år då beslöt inrätta en allmän tvåårig turismlinje vid högskolorna i , och . För att tillgodose berättigade krav på både omfång och kvalitet i utbildningen är det emellertid inte till fyllest med . De studerande måste erbjudas fortsatta studier som fördjupning inom visst ämne eller med sikte på viss del av arbetsmarknaden. Särskilda resurser bör således tilldelas högskolorna för att organisera ett tredje kompletterande studieår. Det har , bl. a. från berörda intresseorganisationer, ställts motiverade krav på en högskoleutbildning med fritidsvetenskaplig inriktning för att täcka behovet av teoretiskt skolad personal inom den kommunala sektorn men också inom organisationerna. Flera skäl, inte minst arbetsmarknadsmässiga, talar för att låta turismlinjens basutbildning, kompletterad med ett tredje års specialinriktade studier, utgöra den efterfrågade fritidsvetenskapligt inriktade högskoleutbildningen. En på detta sätt i grunden sammanhållen utbildning för fritid-rekreation-turism är både lämplig och rationell. Forskningen inom området fritid-rekreation-turism är fortfarande, sedan sektorn i övrigt vunnit erkännande, satt på undantag. Brist på resurser hämmar ett kvalificerat engagemang från forskare och institutioner. Aktiva åtgärder måste därför vidtas för att förändra en otillfredsställande situation. I årets budgetproposition föreslås en avsevärd förstärkning av idrottens forskningsresurser. Det är en i högsta grad rimlig insats att ge ett likvärdigt stöd åt övrig, i mindre utsträckning organiserad del av fritidssektorn och åt turismnäringen. Det bör ske genom att inrätta forskningstjänster för att täcka forskningsområdet. Denna forskning bör ges en fast institutionell hemvist. Det är således angeläget med åtgärder av det slag och i det syfte som ovan har redovisats, nämligen - att tilldela berörda högskolor särskilda resurser för att utöka den tvååriga turismlinjen med kompletterande utbildning, - att inom ramen för ett tredje år täcka behovet av en högskoleutbildning för en bredare fritidssektor, - att initiera en utveckling av forskning inom området fritid-rekreationturism genom att inrätta forskningstjänster och ge forskning en lämplig organisatorisk ram och hemvist. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökade resurser till högre utbildning och forskning inom området fritid, rekreation och turism. 1987/88 Ub548
mot · GB02Ub551 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub551 av m. fl. (s) om journalistutbildning i kommun har en rad utbildningar på olika nivåer med en etablerad ställning långt utanför länets gränser. Förutom har bl. a. lockat kvalificerade sökande från hela landet. Även på folkhögskolenivå har utbildningar som har mycket gott rykte i hela landet. En av dessa är journalistutbildningen vid , som har haft en unik position i , med en exklusiv praktikrätt i nivå med journalisthögskolorna. I dagens läge hårdnar konkurrensen bland olika journalistutbildningar. ökar kraven att landets journalister skall bli bättre utbildade. Journalistutbildningen i bl. a. har mist sin speciella praktikrätt på grund av att journalisthögskolorna i och i första hand skall garanteras praktikplatser. Behov finns av en framtida förlängning av högskoleutbildningen för journalister från två till , och denna utbyggnad bör ske utanför de nuvarande två högskoleorterna. På annat sätt kommer inte kravet på flera olika vägar att komma in i journalistyrket att kunna uppfyllas. Vid en spridning av journalisthögskoleutbildningen utanför och är det nödvändigt att detta bygger på de yrkesverksamma journalisterna ute i landet. I annat fall hotas de nuvarande folkhögskoleutbildningarnas framtida existens. är väl rustat att ta hand om och utöka journalistutbildningen för norra , dels i fråga om tekniska resurser på TV- och radioområdet vid , dels i fråga om mängden av massmediaföretag i länet. Många av yrkesverksamma journalister är också väl utbildade och själva verksamma som journalistutbildare. Inom massmediebranschen i hela landet har också journalistutbildningen i länet sedan mer än räknats till en av de fyra mest professionella i . I en nyligen framlagd utredning påtalas att norrlänningar som utbildar sig i eller får familjära och andra band i de nya landsdelarna och återvänder inte. är arbetslösheten för journalister koncentrerad till storstadsområdena, medan norrländska arbetsgivare upplever svårigheter att rekrytera välutbildade journalister. Allt talar för att en etablering av journalistutbildning på högskolenivå bör ske till och då som ett behövligt komplement till . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att den framtida utvidgningen av journalistutbildningen med ett tredje år på högskolenivå för del förläggs till i samarbete med , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den nuvarande grundutbildningen inom journalistutbildningen vid skall jämställas med första år, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att journalistutbildningen i får samma högskolestatus som övriga journalisthögskoleutbildningar i landet. () () 1987/88 Ub551
mot · GB02Ub552 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub552 av () om ingenjörsutbildning i kommun kommun har sedan gymnasieskolan påbörjades enligt nu gällande läroplan bedrivit utbildning för elever i årskurs 1-3 på 4-årig teknisk linje. Under en lång följd av år har man förberett en förändring av teknikerutbildningen. Enligt budgetpropositionen har en arbetsgrupp (SIM-gruppen) sett över ingenjörsutbildning på mellannivå, och slutligt förslag kommer att lämnas . kommun och företagare inom elektronikindustrin i kommunen anser att en etablering av högskoleutbildning inom elektronik, speciellt hårdvaruinriktning vore lämplig och behövlig i denna del av länet. Det finns inom länet ingen utbildning som är anpassad till elektronikindustrin. Tillgång till lärare och utrustning finns i redan etablerad industri. Som skäl för att denna utbildning skall placeras i vill vi anföra att där finns redan länets mesta industri inom elektronik. kommun har redan, , en högre specialkurs i elektronik och datafunktionslära, ett läsår, med länet som upptagningsområde. Elektronik- och fysiklaboratorium med modern utrustning finns redan vid gymnasieskolan. kommun har dessutom drabbats av en relativt stor företagsnedläggning, och då måste man söka nya framkomliga vägar att utveckla redan befintliga företag för att på så sätt skapa arbetstillfällen. Elektroniken är en för kommunen utvecklingsbar näringsgren, och då skulle utbildningen trygga framtida personalbehov. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att en ingenjörsutbildning på mellannivå i elektronik inrättas i kommun.
mot · GB02Ub556 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub556 av och () om förlängd barnmorskeutbildning Utbildningen till barnmorska är gammal och går i vårt land i organiserad form tillbaka till 1600-taiet. Stora förändringar har skett allteftersom de ökade krav som det alltmer sofistikerade funktionsområdet inom det obstetriska och gynekologiska området utvidgats. Till mitten av var utbildningen en separat utbildning men blev då en specialutbildning efter sjuksköterskeutbildningen. förkortades den och har omfattat 50 poäng = veckor. Från att tidigare ha omfattat vården av mor och barn under graviditet, förlossning och efter förlossningen har verksamheten undan för undan utvidgats till att gälla ett större familjepreventivt område, där gynekologi, familjeplanering med preventivåtgärder och abortrådgivning samt föräldrautbildnng ingår. av vårt lands preventivmedelsmottagning sköts av barnmorskor. Nya metoder för smärtlindring vid förlossningar har tillkommit. Inom mödrahälsovården övertar barnmorskan den kontroll som tidigare utförts av läkare. Det kan konstateras att utbildningstiden är för kort i förhållande till de krav som ställs på barnmorskan - ett faktum som påpekats inte bara av utan även av Svenska hälso- och sjukvårdens tjänstemannaförbund som de studerande och linjenämnderna vid utbildningsanstalterna. För den teoretiska undervisningen finns endast . I många fall måste den praktiska delen utnyttjas för de teoretiska delar som inte ryms inom läroplanen. Det kan innebära att den träning i praktiska vårdmoment, träning av bedömnings- och initiativförmåga samt för användning av medicinsk-teknisk utrustning blir lidande. Därtill kommer att hela detta område också har en etisk sida, som de studerande måste få möjlighet att bearbeta. Hit hör t. ex. fosterdiagnostiken och abort. Hit kan också räknas möte med människor från andra kulturer, där det krävs både kunskap och inlevelse för att förstå och hjälpa i samband med graviditet, förlossning och kvinnosjukdomar. Utbildningen till barnmorskeyrket bör förlängas. Nuvarande specialutbildning efter sjuksköterskeexamen omfattar 50 poäng. Den bör förlängas till 60 poäng. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att barnmorskeutbildningen förlängs med poäng till 60 poäng. 1987/88 Ub556
mot · GB02Ub559 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub559 om behovet av barn- och ungdomspsykoterapeuter Behovet av kvalificerade barn- och ungdomspsykoterapeuter har efter hand blivit allt större. Orsakerna härtill är flera. a. har ändrade familjemönster skapat de problem som nödvändiggör lämplig terapeutisk behandling av barn och ungdom. Men även av andra orsaker behöver unga människor i stigande grad hjälp för att bearbeta och lösa sin svåra situation. Därvidlag är bristen på specialutbildade terapeuter stor, av många betraktad som närmast katastrofal. Den enda riktigt kvalificerade utbildningen av barn- och ungdomspsykoterapeuter i landet sker vid . Behovet av utbildningsplatser är dock avsevärt större. av tre tar emot 12 elever, det tredje året görs ingen intagning. Detta innebär att man har 24 elever, som tillhör två av de tre årskurserna. Utbildningen sker i halvfart. Eleverna kommer från hela landet. Stat och landsting finansierar utbildningen. De elever som tas in för denna specialistutbildning är i regel psykologer, läkare eller sociologer. Följden av den stora bristen på specialister är att man ofta tvingas vänta med behandling med de stora problem detta medför. Ofta får de drabbade barnen eller ungdomarna ingen lämplig vård alls. Därför måste åtgärder vidtas för att utbilda fler barn- och ungdomspsykoterapeuter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för en utökad utbildning av barn- och ungdomspsykoterapeuter.