mot · GB02Jo23 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo23 med anledning av prop. 1987/88:85 1987/88 om miljöpolitiken inför 1990-talet jo23 I föreliggande motion presenteras kds syn på regeringens miljöpolitiska proposition. I flera motioner under allmänna motionstid redovisades en mängd ställningstaganden och förslag för en bättre miljöpolitik. har majoritet avvisat i stort sett alla förslag i syfte att minska miljöförstöringen. Detta har gjorts med hänvisning till den väntade regeringspropositionen. När nu propositionen föreligger kan man konstatera att den till omfånget är imponerande, men innehållsmässigt finns mycket övrigt att önska. På många områden saknas fortfarande förslag från regeringens sida. Propositionen innehåller många målsättningar som i sig kan diskuteras, men allvarligast är ändock bristen på konkreta åtgärdsförslag för att uppnå de i flera fall försiktiga målsättningarna. Det allvarligaste hotet mot mänskligheten är vid sidan av kärnvapenhotet den tilltagande miljöförstöringen. En av mänsklighetens viktigaste uppgifter är att återställa balansen i naturen. Medvetenheten om den förödelse som människan åstadkommit och åstadkommer har ökat kraftigt. I takt med detta har också förståelsen för och viljan till aktiva insatser för miljön ökat. Kds har arbetat för att bilda opinion och presentera förslag till miljöförbättringar. Kds engagemang för miljöfrågorna grundar sig på en av grundtankarna i den kristdemokratiska ideologin, förvaltarskapstanken. Förvaltarskapstanken betonar människans ansvar för sitt liv och för sin arbetsuppgift, för medmänniskorna och för naturen. Den ger det perspektiv som krävs för en ödmjuk politik i harmoni med hela livsmiljön och med omtanke om kommande generationers livsförhållanden. Förvaltarskapstanken innebär att miljö och naturresurser inte får exploateras i egoistiskt syfte utan skall förvaltas för det gemensamma bästa. Skador på miljön måste förhindras och redan drabbade miljöområden i största möjliga utsträckning återställas. 1 1987/88. Naturresurser och naturvård Mot. I propositionen förutskickas att en av många efterlyst samlad översyn av naturvårdslagen skall ske. Detta är något som kds ställer sig bakom. Den nuvarande naturvårdslagen är i vissa avseenden otidsenlig och därmed i behov av en översyn. I människans förvaltaransvar ligger att trygga framtiden för alla växt- och djurarter. Gifter och föroreningar tillsammans med till synes oskyldiga förändringar av miljöbetingelserna utgör ett allvarligt hot mot många växter och djur. Till det positiva i propositionen hör förslaget om att skall utarbeta ett handlingsprogram för vård av hotade växt- och djurarter. Vad beträffar förslaget om att pröva nya finansieringskällor för förvaltningen av naturvårdsobjekt, t. ex. sponsring och uttagande av avgifter för service inom eller i anslutning till olika objekt, har kds inget att invända så länge det grundläggande ansvaret åligger kommunerna och staten. Den s. k. fjällnära skogen berörs mycket summariskt i propositionen. Den fjällnära skogen har ett naturvärde som vida överstiger värdet på dess virke. I den fjällnära skogen finns växt- och djurarter som svårligen kan bevaras utan en levande fjällbarrskog. Barrskogsbältet längs den svenska fjällkedjan är ett av få områden i med orörd natur och stora områden som ännu är oexploaterade. Kds anser därför att det finns anledning att upprätta en naturvårdsgräns för de allra känsligaste delarna av den fjällnära skogen. Innanför denna gräns skall större kalhyggen, plöjning, dikning, skogsbilvägar och främmande trädslag förbjudas. Luftföroreningar och försurning Svaveldioxider Försurande luftföroreningar med efterföljande skador på skogar och sjöar tillhör de allvarliga miljöskador som först upptäcktes. koncentrerades samhällets ansträngningar på att med hjälp av kalkning åtgärda symtomen i stället för att åtgärda det verkliga problemet - svaveldioxidutsläppen. När åtgärder väl vidtogs kunde resultaten i form av snabbt minskade utsläpp utläsas. resulterade åtgärder mot svaveldioxidutsläppen i en kraftig minskning. Minskningen innebar en halvering av utsläppen. till 1995 beräknas, med oförändrade miljökrav, minskningen bli . Det är angeläget att påtala att de svenska utsläppen svarar för det största enskilda bidraget till svavelnedfallet över . I debatten framstår det ibland som om de svenska problemen skulle vara lösta och att det är utsläppen från andra länder som utgör de enda problemen. Det förtjänar också att påpekas att av de svenska svavelutsläppen beräknas två tredjedelar hamna utanför vårt lands gränser. I regeringens proposition heter det att luftföroreningsutsläppen bör reduceras i den utsträckning som fordras för att skydda människors hälsa och 2 minska nedfallet till den nivå miljön tål. heter det: Innan ställning tas till skärpta nationella målsätt- Jo23 ningar bör kostnader och andra effekter av nödvändiga åtgärder studeras. Eftersom det torde stå klart att den minskning av svavelutsläppen som kommer att ske med oförändrade miljökrav inte är tillräcklig för att skydda människors hälsa och minska nedfallet till den nivå miljön tål borde regeringen nu ha föreslagit ytterligare åtgärder utan att avvakta ytterligare. Kds föreslår att målsättningen för reducering av svavelutsläppen skall vara . Detta är möjligt att uppnå genom att nyttja bästa kända tillgängliga teknik och skulle medföra en utsläppsminskning till en nivå som miljön tål. har utsläppen av kväveoxider nästan trefaldigats i . Huvudorsaken till detta är utvecklingen på biltrafikområdet. Den målsättning som propositionen föreslår för kväveoxidutsläppen är en reduktion med . Enbart genom fattade beslut, bl. a. beslutet om katalytisk avgasrening för personbilar års modell, beräknas kväveoxidutsläppen minska med . Enligt och prognoser väntas kväveoxidutsläppen öka igen en bit in om inga ytterligare åtgärder vidtas. Till de åtgärder som krävs för att minska kväveoxidutsläppen hör rejäla satsningar på kollektivtrafiken, framför allt på järnvägstrafikens område. De kollektiva trafikmedlen måste utvecklas till attraktiva alternativ. Kds syn på trafikpolitiken utvecklas närmare i en motion med anledning av regeringens trafikpolitiska proposition. I storstäder kan biltullar i kombination med byggande av infartsterminaler, varifrån buss eller annat kollektivt trafikmedel med täta turer går mot centrum, bidra till att fler människor väljer kollektivtrafiken framför egen personbil. Kds förordar att målsättningen reduktion av kväveoxidutsläppen fastställs för . Detta kan uppnås genom att den maximala hastigheten på våra vägar begränsas , genom åtgärder mot lastbils- och busstrafiken samt genom att stimulansåtgärder vidtas för att förse den äldre bilparken med katalytisk avgasrening. beslutade om skärpta avgasreningskrav för personbilar års modell. Staten stimulerade fram inköp av personbilar som var försedda med katalytisk avgasrening genom att bilaccisen var . lägre än för motsvarande bil utan sådan reningsteknik. Effekten av denna skatterabatt var mycket positiv ur miljösynpunkt. Andelen försålda nya personbilar med katalytisk avgasrening uppgick till och till . Från kristdemokratiskt håll föreslogs obligatorisk katalytisk avgasrening för personbilar. Att fattade ett sådant beslut var självfallet positivt, men genom att beslutet dröjde kommer inte bilismens samlade utsläpp att avsevärt minska förrän långt in , 1* 1987/88. om inga ytterligare åtgärder vidtas. I vårt land finns ca 700 000 bilar som går att köra på blyfri bensin men som Jo23 inte har katalytisk avgasrening. För att minska utsläppen av kolväten och koloxid måste åtgärder skyndsamt vidtas mot dessa bilar. Genom eftermontering av katalysatorer kan utsläppen minska . En katalytisk avgasrenare renar avgaserna och ersätter den traditionella ljuddämparen och håller dessutom betydligt längre än en vanlig ljuddämpare. På ett liknande sätt som inköp av nya bilar med katalysatorer stimulerades borde en belöning ges till bilägare som eftermonterar katalysatorer på sina personbilar. Detta skulle kunna ske genom att de befrias från bilskatt under förslagsvis - eller erhåller ett motsvarande bidrag. För en bil i mellanklassen rör sig bilskatten . Eftersom det kan beräknas att kostnaden för att förse personbil med katalytisk avgasrening uppgår till ca . när tillverkningsvolymen kraftigt ökar, skulle en skatterabatt enligt ovanstående innebära en rejäl stimulans vars effekter kommer alla till del genom en bättre miljö. I propositionen föreslås att skärpta avgaskrav bör införas obligatoriskt för lätta lastbilar och bussar fr. o. m. modeller och fr. o. m. 1994 för tunga lastbilar och bussar. Kds ser det som angeläget att utvecklingen på detta område påskyndas ytterligare och föreslår att de skärpta avgaskraven skall gälla för lätta lastbilar och bussar års modeller och års modeller för tunga lastbilar och bussar. De 450 milj. kr. som föreslås utgå som stimulanser för tidigare anskaffning av fordon som uppfyller de skärpta avgaskraven kan därför användas till andra ändamål på miljöområdet. Kolväten är en grupp ämnen vars miljö- och hälsoeffekter fortfarande delvis är okända. Omkring vissa klorerade och fluorerade kolväten, speciellt då CFC (freoner), har debatten varit intensiv. I propositionen finns förslag rörande CFC som behandlas nedan. Tillsammans med koldioxid medverkar klorerade och fluorerade kolväten samt metan till den s. k. drivhuseffekten. Vidare minskar kolvätena ozonhalterna i de högre luftlagren, vilket gör att solens ultravioletta strålar lättare tränger ner till jordytan, något som bl. a. leder till förhöjd hudcancerfrekvens. Kolväten kan också vid en process oxideras till koldioxid och vattenånga men även under inverkan av solljus ge upphov till fotokemiska oxidanter som ozon. Dessa oxidanter är skadliga för växter och kan vid höga halter bli direkt hälsofarliga. Trafiken, användningen av lösningsmedel och förbränning är de viktigaste utsläppskällorna för kolväten. Enligt propositionen svarar trafiken ensamt för av utsläppen av kolväten. Beslutet om införande av katalytisk avgasrening kommer att leda till minskningar av biltrafikens andel av kolväteutsläppen. Kolväteutsläppen beräknas minska med , eller , Mot. Främst sker detta genom de skärpta avgasrenings- Jo23 kraven för personbilar. Vidare beräknas det ske genom åtgärder i samband med prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen av olika industrianläggningar, bl. a. verkstadsindustri, kemisk och grafisk industri. beräknas utsläppen halveras i jämförelse med nivå. Ett par uppmärksammade beslut har, i motsats till den restriktiva linje för tillståndsgivning för kolväteutsläpp som propositionen förordar, medgivit minst sagt generösa utsläpp. Det gäller Volvos etablering i och Saabs etablering på Kockumsområdet i . Liknande tillstånd måste undvikas för att de nu annonserade riktlinjerna skall upplevas trovärdiga. Kds föreslår att målsättningen för reduktionen av kolväteutsläpp skall fastställas till för tiden mellan . Med denna inriktning kommer kolväteutsläppen att successivt fortsätta att minska in . Till utsläpp som med hjälp av befintlig teknik förhållandevis enkelt kan åtgärdas hör de som uppkommer i samband med bensinhantering. I propositionen heter det att utarbetar allmänna råd beträffande hantering och distribution av bensin. Från kds sida kan vi inte se några vägande skäl för att inte lagstifta i frågan. För att eliminera kolväteutsläpp från bensinhanteringen används en teknik i två steg - dels vid leverans av bensin från tankbil till bensinstationens jordcistern, dels vid tankning av bil. Vid leverans till en bensinstation fyller tankbilen den underjordiska tanken som bensinångor i cisternen pressas ur och sugs in i tankbilen. Efter avslutad påfyllning körs ångorna till en återvinningsanläggning där ångorna omvandlas till bensin igen. Vid tankning av bil sker återföringen genom att bensinen strömmar från cisternen till bilens tank. Bensinen pressar ut bensinångorna från tanken och en vakuumpump suger dessa tillbaka till cisternen. För detta krävs en muff: en tätslutande bälgformad gummikrage som är monterad vid tankpistolens mynning. Vid tankning fångar muffen upp bensinångorna som tränger upp i bensinröret och via en särskild returslang (inne i bränsleslangen) förs bensinångorna till jordcisternen. I är systemet med återföring och återvinning lagstadgat i staterna och . Bara i fanns 14000 stationer med detta system. Systemet kan således sägas vara väl utprovat. Kds har i samband med allmänna motionstiden presenterat förslag om lagstiftning som gör det obligatoriskt att vid besiktning eller nybyggnation av bensinanläggning införa den ovan beskrivna tekniken. Det ovan relaterade förslaget om stimulanser för eftermontering av katalytisk avgasrening på det äldre bilbeståndet är ett annat kristdemokratiskt förslag ägnat att minska utsläppen av kolväten. I havet kan man spåra långtgående förändringar på grund av den mänskliga aktiviteten. Minskningen av gråsäl i från flera hundratusen till endast några tusen är exempel på vad aktiviteten med persistenta gifter kan betyda. Andra djurarter som drabbas hårt är havsörn, tumlare och utter. Samtliga dessa djur lever av fisk. En del av de industriella avfallsprodukter som släpps ut innehåller metaller, klorerade organiska ämnen, olja och oljeprodukter. Det finns mängder av sådana ämnen i havet, och det är oklart om vilken påverkan de har på miljön. När det gäller utsläppen av stabila organiska ämnen från massaindustrin är det angeläget att dessa minskar. släpper svenska skogsindustrin ut klorerad organisk substans i vattnen i samband med klorblekning. Därför krävs åtgärder främst för att komma till rätta med utsläppen från massaindustrin. Kraven på massaindustrin föreslås i propositionen vara att åtgärder för att minska utsläppen av organiska klorföreningar bör ha påbörjats vid samtliga fabriker före utgången av . Enligt propositionens förslag skall målet vara att i stort sett eliminera utsläppen av klorerat organiskt material. Kds anser att den av regeringen anvisade takten är alltför låg och anser att utsläpp av klorföreningar från massaindustrin i princip inte bör tillåtas efter 1995. Detta är möjligt genom användande av alternativa blekningsmetoder eller slutna blekningsprocesser. Åtgärder skall ha påbörjats . Till tidigare kända problem i havsmiljön har uppträtt massdöd av vissa bottenlevande djur. Här är det fråga om allvarlig syrebrist som anses bero på övergödning av vatten. Denna övergödning är bl. a. ett resultat av växtnäringsläckage från jordbruket. Kds har genom riksdagsmotioner redovisat hur man genom en ändrad inriktning av jordbruket kraftigt kan minska dessa läckage. a. föreslås stegvis höjda avgifter på bekämpningsmedel och konstgödsel. Dessa avgifter skall, enligt förslaget, behållas inom jordbrukssektorn och användas till uppbyggnaden av ett miljövänligt jordbruk. är det känt att vår miljö påverkas av utsläppen av fullständigt hallogererade klorfluorkarboner (CFC). CFC, som i kallas freoner, bidrar till den s. k. drivhuseffekten och bryter ned atmosfärens ozonskikt som skyddar från solens ultravioletta strålning, något som leder till en ökad hudcancerfrekvens. förbjöds användningen av freoner, i stort sett, som drivgas i sprayflaskor. Det medförde i runda tal en halvering av freonanvändningen i . är den årliga användningen knappt . Användningsområdet för freoner är omfattande. Det sträcker sig från värmepumpar, kylanläggningar, skumplast, isoleringsmaterial och förpackningar. Genom att freonerna så påtagligt uppmärksammats i massmedia och den Mot. allmänna debatten har de företag som använder freoner i produktionen satts Jo23 under en stark press för att vidta åtgärder. Flera exempel finns också på hur företag på lyckats begränsa freonanvändningen kraftigt eller rent av helt stoppa användningen. De mest radikala och kraftfulla förslagen som redovisas i propositionen rör just freonanvändningen. Regeringen föreslår att den svenska användningen av CFC skall halveras. Till utgången av skall användningen vara helt avvecklad. Kds delar regeringens överväganden och ställer sig bakom de föreslagna åtgärderna. Miljöskador m. m. I den miljöpolitiska propositionen föreslås en obligatorisk kollektiv s. k. miljöskadeförsäkring, avsedd att användas för att betala ersättning för skador på personer eller egendom i de fall där den för skadan ansvarige inte kan betala skadestånd, om rätten att kräva skadestånd är preskriberad eller om det inte går att fastställa vem som är ansvarig för skadan. Denna modell överensstämmer väl med den som förordat men då betecknat som en miljöfond. förordar utöver detta ett försäkringssystem för att ersätta skadelidande för skador uppkomna av miljöfarlig verksamhet. Denna försäkring skulle vara obligatorisk för alla företag som bedriver miljöfarlig verksamhet och tecknas på kommersiella grunder. En sådan försäkring skulle grundas på sedvanliga bedömningar av riskerna för verksamheten. Ett företag med dåliga skyddsanordningar och en relativt farligare verksamhet tvingas då teckna en försäkring med högre än företag med bättre skyddsanordningar och mindre farlig verksamhet. En hög försäkringspremie bidrar till att stimulera till övergång till en mindre miljöfarlig teknik. Denna modell skulle innebära ett verkligt incitament för miljöförbättringar. Vissa övriga frågor Kemikalier har användningen av kemikalier ökat kraftigt. Enligt propositionen torde antalet kemiska ämnen i röra sig mellan 1020000. Denna formulering vittnar om den osäkerhet som råder om de kemiska ämnena. Kds anser att för naturen främmande ämnen som inte bryts ned inom rimlig tid bör förbjudas. Bland mängden av kemiska ämnen torde det vara en inte oväsentlig andel som är att betrakta som sådana. Det finns ett flertal ämnen vars långsiktiga verkningar inte är kända eftersom den dokumentation som föreskrivs för nya ämnen saknas. Kemikalieinspektionen bör tillförsäkras resurser som möjliggör en systematisk genomgång och prövning av de befintliga kemiska ämnena. Ämnen som inte uppfyller de föreslagna kraven bör förbjudas. Det är angeläget att kommunernas energiplaner utformas sa att energisparande åtgärder vidtas och att sortering av avfall prioriteras för befintliga anläggningar. Avfallshanteringen måste inriktas på källsortering, återvinning och kompostering av det organiska avfallet. Kds har tidigare krävt att regeringen för bör redovisa ett förslag till åtgärdsprogram för källsortering av hushållsavfall. På det sättet skulle papper, glas, metaller, plast och textilavfall kunna återvinnas. Hos allmänheten finns en vilja att medverka till hushållning. Kommunerna måste ta ett större ansvar för återvinningsarbetet. finns det kommuner som begränsar sin återvinning till endast pappersinsamling. har ett stort antal kommuner övergått från traditionell deponering på tipp till att bränna sina sopor. Genom detta vill man både klara av de växande avfallsbergen och ta vara på avfallets energiinnehåll för fjärrvärmeproduktion. Förbränning av osorterade sopor är en otillfredsställande metod. Inte minst förekomsten av dioxiner i rökgaser är alarmerande. Vid sopförbränning frigörs stora mängder tungmetaller, stoft, organiska ämnen m. m. Mängden tungmetaller som på detta sätt släpps ut kan vara upp till hundra gånger större än vid förbränning av den sämsta sorteringen kol, räknat per viktenhet, och räknat per energienhet upp till större. Problemen med sopförbränning visar med all önskvärd tydlighet att avfallshanteringen måste inriktas på källsortering och återvinning. Vissa batterier är att betrakta som direkt miljöfarliga. De innehåller kvicksilver, kadmium och andra liknande ämnen. har antagit ett åtgärdsprogram för miljöfarliga batterier där det bl. a. ingår insamling av batterier, övergång till mindre farliga batterier, märkning och en informationskampanj. Fr. o. m. skall miljöfarliga batterier vara försedda med en särskild symbol. studerar ett pantsystem för miljöfarliga batterier. Kds kan inte se någon anledning för att dröja med ett beslut om att införa ett särskilt pantsystem för miljöfarliga batterier. Genom ett sådant skapas ekonomiska incitament för en framgångsrik återvinning av batterierna. Ett pantsystem skulle med fördel kunna införas som märkningen av miljöfarliga batterier introduceras, dvs. Även gamla bilbatterier utgör ett växande miljöproblem. säljs ca 1,2 miljoner batterier. Ca en tredjedel av batterierna återvinns inte. En del batterier hamnar på deponeringsanläggningar, andra i förbränningsanläggningar medan andra försvinner på vägen. Eftersom varje bil- eller båtbatteri innehåller bly och ca svavelsyra är det angeläget att batterierna insamlas och återvinns. Även på detta område borde ett pantsystem kunna införas från . Panten bör vara i storleksordningen . för att vara effektiv. Internationellt miljösamarbete Mot. Beträffande svavelnedfallet i är det fortfarande de inhemska utsläppen som svarar för den största delen, men i takt med att dessa utsläpp beräknas minska kommer andra länders utsläpp att få en relativt sett större betydelse. beräknas t. ex. och (DDR) vardera att bidra med ungefär lika mycket som de inhemska utsläppen svarar för. Andra länder som svarar för en stor svavelexport till är , och . Enligt uppgifter i propositionen är bidraget från utlandet i vårt lands mest utsatta delar. När det gäller borde ett tekniskt-ekonomiskt samarbete kunna påskynda en positiv utveckling. skulle kunna erbjuda lån med fördelaktiga amorterings- och räntevillkor för satsningar som reducerar svaveldioxidutsläppen. Svensk reningsteknik skulle generera bättre miljö och nya arbetstillfällen i såväl som . Kds har i sin ekonomisk-politiska motion anvisat 200 milj. kr. i detta syfte. Propositionen innehåller förslag om inrättande av ett internationellt främja teknik för en miljöanpassad och varaktigt hållbar ekonomisk utveckling. Kds stöder förslaget. Miljöskyddets regelsystem och organisation Länsstyrelsernas naturvårdsenheter lider av en akut brist på resurser. Detta leder till att länsstyrelsernas tillsyn avseende miljöfarlig verksamhet blir lidande. Situationen är så allvarlig att en stor del av de miljöfarliga verksamheterna drivs utan tillsyn eller kontroll. Många länsstyrelser har inte ens personalresurser för att kunna sammanställa sina ibland alarmerande uppgifter och göra dem tillgängliga för beslutsfattarna. Detta är synnerligen allvarligt, eftersom det innebär att miljölagstiftningen delvis sätts ur spel på grund av att kontroll och tillsyn omöjliggörs. har via motioner och andra riksdagsageranden arbetat för att aktualisera frågan om länsstyrelsernas bristande resurser. Som exempel kan nämnas att kds i sitt budgetförslag /88 krävde ytterligare 30 milj. kr. till länsstyrelsernas naturvårdsenheter. Detta skulle innebära i genomsnitt tre nya handläggare per naturvårdsenhet. Kravet avslogs av . Att föreliggande proposition innehåller förslag om ytterligare resurser är positivt, även om det finns anledning att kritisera regeringens senfärdighet i detta sammanhang. Preskriptionstiden för miljöbrott är i de flesta fall , i vissa fall av grova miljöbrott . Kds anser att preskriptionstiden bör förlängas till . Detta inte minst med tanke på att många miljögifter är cancerframkallande och att det kan ta från exponeringstillfället innan cancer uppträder. Miljöansvarig vid varje företag Varje företag som bedriver miljöfarlig verksamhet bör åläggas att utse en miljöansvarig. Detta kan bidra till att förebygga miljöbrott och olyckshändelser genom att ansvaret är klart uttalat. Kds anser att den enskildes rättssäkerhet på miljöområdet måste förstärkas. Det är nödvändigt att medborgare har rimliga ekonomiska förutsättningar att driva miljömål. Rättshjälpen skall täcka miljöoffers skäliga kostnader, även för tekniska utredningar och annan experthjälp. Ett sådant system finns för personer som drabbats av yrkesskada eller läkemedelsskada. Förslag om rättshjälp i miljömål har presenterats i en tidigare motion från kds.