mot · GB02U202 · 1988-01-19 00:00:00 — Medvetandet om riskerna för protektionism kan i sig ha varit en återhållande faktor. Frihandeln som växt fram gäller framför allt industrivaror. I stället för att tillåta fri prisbildning och handel är jordbruksområdet ingående reglerat. Den högprislinje som tillämpas i , och - fast tekniskt olika utformad - skapar de kända kött- eller smörbergen. Det är naturligtvis konsumenterna som får betala denna överproduktion. I tillämpas ofta den motsatta regeln. Där drivs en lågprislinje, som har andra nackdelar. Priserna hålls där nere under produktionskostnaderna för att möta krav från de växande städerna. Detta leder till minskad produktion och u-landet tvingas - särskilt vid missväxt eller annan störning att importera livsmedel för utländsk valuta. På detta sätt rycks basen undan för såväl en industriell utveckling av u-landet som för en stabil livsmedelsproduktion. 9.2 De svenska tekorestriktionerna måste få hjälp med att bygga upp sina ekonomier och bryta sig loss från sin ensidiga roll som leverantörer av råvaror. För att skall lyckas bredda sin produktion måste de veta att deras varor tas emot på de rika ländernas marknader och inte stoppas vid gränsen. I det här sammanhagnet spelar textil- och konfektionsindustrin en viktig roll. Den kännetecknas av en relativt enkel teknik och är arbetsintensiv. För många av de framgångsrika - särskilt i - har tillverkning av textil- och konfektionsvaror blivit en inkörsport till industrialisering. restriktiva hållning när det gäller import av tekovaror från står i direkt strid med vår uttalade vilja att förbättra levnadsvill koren för människorna i de fattigaste länderna. Importregleringen har lett till att andel av den svenska U202 marknaden för kläder har sjunkit från 27 till . Regleringen kan således, av sina anhängare och tillskyndare, betraktas som en framgång. Minskningen av importen från har dock inte resulterat i en ökad marknadsandel för de svenska tekoföretagen. Tvärtom har importandelen kläder ökat från . De företag som tjänat på de svenska handelsrestriktionerna är främst de med hemort inom EG. Hade konkurrensen varit fri hade vi i många fall kunnat köpa varorna billigare från . Detta agerande från sida kan med rätta upplevas som hyckleri. I allmänna ordalag betygar regeringen sin tro på en utvidgad världshandel, fri från de handelshinder som främst går ut över de fattiga folken. förs en handelspolitik när det gäller tekovaror som direkt motverkar en sådan strävan. Tekorestriktionerna bör därför avskaffas. Denna fråga behandlas ytterligare i en särskild motion. 9.3 Svenskt näringsliv och u-Iandssamarbete Inom det svenska näringslivet finns stora kunskaper om och erfarenheter från . De ofta mycket framgångsrika svenska exportföretagen har genom sin verksamhet goda kunskaper om marknaderna i tredje världen. Detta är ett resultat inte bara av kontakter vid affärsuppgörelser och marknadsföring utan framför allt av genomförande av större projekt, där den svenska leverantören åtagit sig mycket mer än att bara leverera ett antal produkter. Dessa erfarenheter och kunskaper är en stor resurs för det fortsatta samarbetet med . I näringslivet finns outnyttjade resurser som kan komma till användning i arbete med att stödja ekonomiska och sociala utveckling. Det är statsmakterna som fastlägger inriktningen och utformningen av det svenska biståndet. Detta har som tidigare framhållits som mål att åstadkomma en utveckling i . För att nå det bästa resultatet måste alla goda krafter till. En viktig sektor i detta arbete är naturligtvis det svenska näringslivet. Där finns en stor potential som kan och skall utnyttjas i utvecklingsarbetet. Det innebär exempelvis fortsatt stöd till de organ som är särskilt avsedda för att koppla ihop biståndsverksamheten och näringslivet, nämligen BITS, men även Exportråd. Det innebär dock inte en ökad grad av bindning av det svenska biståndet, särskilt inte då en relativt sett liten del av upphandlingen för svenska biståndspengar går till andra i-länder. En stor del av biståndet går som tidigare nämnts tillbaka till och en icke föraktlig del går till lokala kostnader. 9.4 Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete Mot. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) har till uppgift att med biståndsmedel främja ekonomisk och social utveckling i vissa och att utvidga och stärka förbindelser med dessa länder. Verksamheten styrs av principerna för den svenska biståndspolitiken, även om BITS verksamhet i första hand är inriktad på att främja ekonomiska tillväxt. BITS tekniska samarbete syftar till teknologiöverföring genom bidrag till konsultstudier, utbildning, institutionssamarbete, personutbyte och kulturellt samarbete. I denna verksamhet lämnas bidrag till 30 länder. Dessutom stöder BITS ett antal internationella kurser dit ett antal deltagare från sänds. Beredningen har en mycket central uppgift när det gäller att främja utveckling, både när det gäller tekniskt och kulturellt samarbete. Det är viktigt att BITS får en möjlighet att utvecklas och att dess verksamhet förstärks. Det gäller företag och samarbete mellan svenska institutioner i , men även kulturellt samarbete och personutbyte. BITS bör därför få ytterligare 20 milj. kr. för tekniskt samarbete. Under anslaget Cl. Bidrag till internationella biståndsprogram föreslås: o UNDP får 635 milj. kr., 35 milj. kr. utöver budgeten o () får 95 milj. kr., 10 milj. kr. o får 293 milj. kr., 33 milj. kr. utöver budgeten o får 850,6 milj. kr., 40 milj. kr. utöver budgeten o för Palestinaflyktingar (UNRWA) får 92 milj. kr., 10 milj. kr. utöver budgeten o FN:s flyktingkommissarie () får 170 milj. kr., 50 milj. kr. o Medel för merkostnad för livsmedelsbistånd på 65 milj. kr. Under anslaget C2. Utvecklingssamarbete genom SIDA föreslås följande förändringar beträffande landramarna: o får 65 milj. kr., 5 milj. kr. mindre än i budgeten o får 200 milj. kr., 100 milj. kr. mindre än i budgeten Nya landramar på 40 milj. kr. för de föreslagna nya programländerna och 40 milj. kr. för bör sättas upp. 20 milj. kr. bör reserveras för förberedelser för att göra , och till nya programländer. Vidare föreslås en ökning av biståndet för regionala insatser på 20 miljoner till 285 miljoner att användas i resp. . Det humanitära biståndet i föreslås uppräknat med 20 milj. kr. till 210 milj. kr. och motsvarande post för med 40 milj. kr. till 360 milj. kr. Det bör noteras att medlen på den senare posten har 47 förbrukats redan tidigt under budgetåret. 20 milj. kr. bör avsättas för Mot. 1987/88 humanitärt bistånd i . Anslaget för katastrofer bör räknas upp med 40 milj. kr. till 595 milj. kr. med hänsyn till bl. a. situationen i . Anslaget till ideella organisationer bör räknas upp med 100 milj. kr. till 625 milj. kr. Särskilda program bör höjas med 25 milj. kr. som bör användas till demokratistödjande insatser och kvinnobistånd. Inom anslagsramen bör 50 milj. kr. avsättas till aids-bistånd - utöver de ca 100 milj. kr. för detta ändamål som redan ryms inom anslaget. Ett särskilt anslag för miljö, markvård och energi på 150 milj. kr. (Därutöver tillkommer givetvis de insatser som görs inom landramarna.) På anslaget C3. Andra biståndsprogram föreslås en höjning av anslaget till BITS tekniska bistånd med 20 milj. kr. till 190 milj. kr. Anslaget för u-krediter föreslås minska med 130 milj. kr. till 400 milj. kr. Under detta anslag föreslår regeringen att 470 milj. kr. anslås för särskilda insatser i skuldtyngda . betalningsbalansstöd ingick i budgeten hade det en direkt olämplig utformning, eftersom det användes för att reglera enskilda skulder till . Sådana medel bör inte avräknas mot biståndsramen. har angivits att medlen skall användas främst i samband med internationella skuldkonsolideringar. Det har också angivits att bilaterala insatser kan övervägas. Det är givetvis angeläget att regeringen har beredskap för att medverka i internationella överenskommelser som i fallet . Mot bakgrund av de fattiga ländernas skuldbörda finns det starka skäl att använda en del av biståndsanslaget till betalningsbalansstöd åt de av våra mottagarländer som själva genomför anpassningsprogram för att ta sig ur krisen. För att undvika stora reservationer - som har uppstått på denna post - har dock hävdat att pengar inte bör sättas av i förväg utan i stället i efterhand avräknas mot efterföljande års biståndsram. Regeringen skulle i stället kunna få ett bemyndigande att göra utfästelser inom en bestämd ram. Som framgår ovan har riktlinjerna för detta anslag haft skiftande karaktär under olika år. I årets budgetproposition nämner regeringen två multilaterala insatser: ett bidrag till IMF:s strukturanpassningsfacilitet med 150 milj. kr. 198891 samt ett bidrag till ett av initierat program för strukturanpassningsåtgärder 1988. Men även möjligheten till bilaterala insatser är av något oklar karaktär. Enligt uppfattning är det nu hög tid att regeringen redovisar en utvärdering av betalningsbalansstödet och närmare riktlinjer för den fortsatta användningen. I avvaktan på en sådan redovisning föreslår vi att regeringen ges ett bemyndigande att göra utfästelser om betalningsbalansstöd inom en ram på 300 milj. kr. Detta innebär att något anslag på 470 milj. kr. inte skall tas upp. I stället bör 150 milj. kr. avsättas för det IMF-program som redovisas i propositionen. Kommande år kommer givetvis avräkningarna mot biståndsramen för det betalningsbalansstöd regeringen utfäst sig att betala att belasta biståndsanslaget och något begränsa utrymmet för höjningar av andra poster 48 i den omfattning som föreslås i denna motion. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökat bistånd, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en minskning av andelen bundet bistånd och det bundna importstödet, 3. att inte anslår några medel till merkostnad för internationellt livsmedelsbistånd, 4. att beslutar avskaffa systemet med upphandling av livsmedel till svenska regleringspriser, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om systemet med u-krediter, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad instruktion för BITS, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till uppbyggande av en demokratisk infrastruktur i våra mottagarländer, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till stiftelser för bistånd till opinionsbildande organisationer i , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att hävda de demokratiska värdena i biståndsdialogen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat utrymme för demokratimålet i biståndspolitiska beslutsunderlag, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen skall ta initiativ till en årlig oberoende redovisning om förhållandena beträffande demokrati och mänskliga rättigheter i våra mottagarländer, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det bistånd som förmedlas via enskilda organisationer skall öka till , 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om egeninsatsen på vid bistånd via enskilda organisationer, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avbrytande och avveckling av bistånd, 15. att hos regeringen begär en plan för avveckling av biståndet till i biståndspolitiskt ordnade former, 16. att hos regeringen begär en plan för avveckling av biståndet till i biståndspolitiskt ordnade former, 17. att beslutar göra till nytt programland, 18. att beslutar göra till nytt programland, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förberedelser för att göra , och till nya programländer, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1987/88 motionen anförts om inriktningen av biståndet till , U202 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd till offren för kriget i , 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den nya anslagsposten Projektbistånd i vissa , 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljökonsekvensanalyser i biståndet, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av agerande vad gäller miljö, markvård och energi i internationella sammanhang, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till inhemskt enskilt företagande, hantverk, småindustri och lantbruk, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd till familjeplanering, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör avdelas för aids-bistånd , 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett handlingsprogram för kvinnobistånd i vart och ett av programländerna, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en handläggare med huvudsakligt ansvar för s. k. kvinnofrågor på vart och ett av biståndskontoren, 30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om u-landskvinnors situation pån arbetsmarknaden, 31. att hos regeringen begär en parlamentariskt förankrad samlad översyn av det multilaterala biståndet, 32. att beslutar om ett med 100 milj. kr. till 10 450,9 milj. kr. utökat anslag för Internationellt utvecklingssamarbete för /89, 33. att till UNDP för /89 anslår 35 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 635 milj. 34. att till UNFPA för /89 anslår 10 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 95 milj. 35. att till för /89 anslår 33 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 293 milj. 36. att till för /89 anslår 40 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 850,6 milj. 37. att för /89 bestämmer landramen för till 5 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit eller således 65 milj. 38. att för /89 bestämmer landramen för till 100 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit eller således 200 milj. 39. att till regionala insatser för /89 anslår Mot. 1987/88 20 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 285 milj. 40. att till humanitärt bistånd i för /89 anslår 20 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 210 milj. 41. att till humanitärt bistånd i södra för /89 anslår 40 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 360 milj. 42. att beslutar inrätta en anslagspost för Humanitärt bistånd i för /89 och för detta ändamål anslå 20 milj. 43. att till katastrofhjälp för /89 anslår 40 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 595 milj. 44. att till bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer för /89 anslår anslår 100 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 625 milj. 45. att till Särskilda program för /89 anslår 25 milj. kr. utöver regeringens förslag att användas för kvinnobistånd och för stöd till demokrati och mänskliga rättigheter, 46. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ytterligare 50 milj. kr. inom anslaget för Särskilda program skall reserveras för aids-insatser, 47. att beslutar inrätta en särskild anslagspost för Miljö, markvård och energi på 150 milj. 48. att som landram för för /89 anslår 40 milj. 49. att som landram för för /89 anslår 40 milj. 50. att för förberedelser för insatser i nya programländer för /89 anslår 20 milj. kr. att användas enligt vad som anförs i motionen, 51. att till BITS tekniska bistånd för /89 anslår 20 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 190 milj. 52. att till u-krediter för /89 anslår 130 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit eller således 400 milj. 53. att avslår regeringens förslag om 470 milj. kr. i anslag för särskilda insatser i skuldtyngda , 54. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bemyndigande för regeringen att göra en utfästelse om betalningsbalansstöd inom en ram på 300 milj. 55. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utvärdering och tydligare riktlinjer för betalningsbalansstödet, 56. att för IMF:s strukturanpassningsfacilitet för /89 anslår 150 milj. 56. att till SIDA:s administration för /89 anslår 5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således , 51 57. att till information för /89 anslår 2 Mot. utöver vad regeringen föreslagit eller således . () () () () ()