mot · GB02K431 · 1988-01-26 00:00:00 — Vi delar också uppfattningen att processen hur skyddsåtgärder väljs och införs bör förbättras, liksom även utbildning och information till berörd personal. Vi anser att även en sårbarhetsanalys bör läggas till grund för beslutsfattande om varje nytt register. Detta krav bör därför ställas på statliga utredningar genom tillägg i kommittékungörelsen. Sårbarhetsanalys skall ingå i det beslutsunderlag som skall föreligga enligt förordningen om investeringar i statliga ADB-register (SFS 1981:2666). bör ge regeringen detta till känna. Datakommunikation inom landet och med utlandet har ökat kraftigt i omfattning. En snabb utveckling förväntas även för . Mot den bakgrunden är det allvarligt att informationssäkerheten ofta är så bristfällig. Nätverk för datakommunikation används rutinmässigt för såväl produktions- och företagsstyrning som för andra vitala tillämpningar. Detta medför att betydligt större krav på säkerhet måste ställas mot såväl avbrott och störningar som mot avlyssning och obehörigt intrång i telenätet. Det är därför angeläget att tillgången på datakommunikationslinjer av god kvalitet ökar samt att behovet av nödvändiga alternativlösningar vid störningar tillgodoses. Skyddet mot avlyssning måste snabbt vidareutvecklas genom förbättrade krypteringsmöjligheter. Regeringen bör lämna förslag som innebär krav på kryptering vid datakommunikation av sekretessbelagd information. 5.3 Offentlighet och sårbarhetsrisker Det är uppenbart att offentlighetsprincipen och gällande handlingsbegrepp som likställer datalagrad information hos myndigheter med traditionella allmänna handlingar skapar problem från sårbarhetssynpunkt. Dagens moderna ADB-teknik och dess oanade möjligheter till selektering och sammanställningar gör att hanteringen av en mängd i och för sig oskyldiga uppgifter kan leda till en information som kan vara äventyrlig för landets säkerhet. SÅRB hävdade att ADB-behandlad information med gängse säkerhetsteknik inte kan anses uppfylla de krav på skydd som sekretesslagen ställer. Det uppmärksammade postens transportplaneringssystem (PTP) som sammanställts ur olika offentliga register till en detaljerad digitaliserad karta, marknadsförs just med de operativa, tekniska och strategiska fördelar det ger, är ett exempel på detta. Sammanställningen av denna information kan vara skadlig för rikets säkerhet. Förekomsten av PTP är ett exempel på den bristfälliga hanteringen i regeringen av dessa frågor. Uppenbarligen finns det ingen som på allvar prövat om PTP kan anses godtagbart med avseende på rikets säkerhet. sammanställas i denna form och bör ej heller saluföras som sker. 1987/88 bör ge regeringen detta till känna. 5.4 Forskning och utveckling På flera områden skulle sårbarheten kunna minskas och säkerhetsarbetet förstärkas genom ett målmedvetet forsknings- och utvecklingsarbete vid universitet och högskolor. Ett uppenbart viktigt område för de offentliga forskningsinstitutionerna är de frågor som rör databrott och s. k. datavirus. På grund av prestige och företagshemligheter finns det en betydande risk för att den kunskapsuppbyggnad som sker isloras inom olika organisationer och företag. Inte minst inom det juridiska området är forskning angelägen. Det finns också behov inom sådana områden som systemutveckling, organisationsutveckling, personal- och säkerhet samt systemkomplexitet och hur den skall kunna kontrolleras. Ett annat forskningsområde är hur man skall kunna mäta, utveckla och vidmakthålla datakvalitet. Datorer finns nu på allt flera statliga arbetsplatser - ingen verksamhet är undantagen. sker det inom de statliga förvaltningarna en utveckling i riktning mot mindre system. Det är inte inom de stora administrativa datasystemen som den tekniska utvecklingen är mest märkbar - det är inom den s.k. kontorsautomationen som den snabbaste utvecklingen äger rum. Ordbehandling, elektronisk post, kalkylering, konstruktion och trycksaksproduktion är bland de viktigaste områdena. Behovet av olika typer av system är skiftande från myndighet till myndighet. I vissa fall är persondatorer ett lämpligt val. I andra fall kan nätverk av mindre datorer erbjuda flexibla och användarvänliga lösningar. Enbart inom några få områden krävs det stora centralt belägna datorer. Det nuvarande anslagssystemet för statliga inköp av datorer är ett uttryck för ett äldre synsätt på datorer. var datorer sällsynta. Då var det måhända lämpligt att en specialiserad myndighet hade upphandlingsansvaret. Statens kostnader för datoranvändning och investeringar inom förvaltning och undervisning uppgår till ca . kan myndigheterna själva finanisera s. k. basdatorer och persondatorer ur sina ordinarie anslag. Investeringar i större datorer finansieras över ett särskilt anslag över anslag. Att myndigheterna dels får ett anslag för förvaltningskostnader, dels får ett anslag för datorer är olyckligt. Det innebär att myndigheten inte kan göra en avvägning mellan olika slags kostnader. Dessutom förlängs beslutsgången. Det finns därför en uppenbar risk att fel sorts utrustning köpes. Satsning på s. k. basdatorer eller större system riskerar att avgöras av myndighetens anslagssituation. Regeringen har avviserat att den avser att lägga en proposition om dataanvändningen inom statsförvaltningen. Vi utgår från att regeringen kommer att förändra budgetsystemet vad gäller inköp av större statliga datorsystem. De olika statliga myndigheterna bör själva få köpa in datorut Statskontoret eller privata konsulter kan hjälpa Mot. myndigheter att bygga upp en kompetens för att på egen hand köpa in K431 är kommunikationsmöjligheterna mellan olika sorters datorer ofta dåliga. kommer kommunikationsområdet att utvecklas mycket snabbt. Det är därför väsentligt att investeringar i nya datorer sker med hänsyn till möjligheten att skapa kommunikation mellan olika system. Vid inköp av datorer för statens räkning är det därför nödvändigt att man alltid klarlägger vilka kommunikationsmöjligheter som kan erhållas. Datorer som bara fungerar isolerade var för sig är betydligt mindre effektivitetsbefrämjande än de som kan fungera i nätverk. Möjligheterna till kommunikation måste därför vara ett grundläggande kriterium vid de enskilda myndigheternas val av datautrustning. Integrationsarbetena inom EG kan förväntas leda till mer utvecklade kommunikationsprotokoll inom offentlig förvaltning. De svenska myndigheterna måste följa utvecklingen inom EG och tillse att svensk medverkan i det europeiska integrationsarbetet inte försvåras av praktiska kommunikationsproblem. Ur sårbarhets- och integritetssynvinkel är det väsentligt att man inom statliga myndigheter strävar efter att upprätta mindre och geografiskt begränsade system. Det ger också möjligheter till lokalt anpassnings- och utvecklingsarbete. Erfarenheterna från stora övergripande administrativa system som t. ex. SLÖR, visar också att dessa ofta kan vara ett hinder för en effektiv administration. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder beträffande myndigheters hantering av sekretessbelagd information, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om informationsrutiner mellan och sjukvårdens olika enheter, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av myndigheters tillämpning av sekretesslagstiftningen, 4. att hos regeringen begär en redovisning av användning av kryptering i enlighet med vad i motionen anförts, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgallring och sekretessbeläggning av uppgifter i register som inte nyttjas för myndighetsutövning, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om besvärsrätt vid utlämnande av uppgift, 7. att hos regeringen begär tillsättande av en delegation i syfte att föreslå minskningar av uppgiftslämnandet i enlighet med vad i motionen anförts, 8. att hos regeringen begär förslag till ändring i datalagen (1973:289) beträffande särskilda och synnerliga skäl för tillstånd i enlighet med vad i motionen anförts, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prövning av datainspektionens beslut, 10. att hos regeringen begär förslag till ändring i datalagen (1973:289) beträffande information och informerat samtycke inför samköming av dataregister i enlighet med vad i motionen anförts, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användning av persondataregister vid forskning i enlighet med vad som i motionen anförts, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäljning av uppgifter från statliga dataregister, [att hos regeringen begär förslag till avveckling av SPAR i enlighet med vad i motionen anförts1], 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skydd för företagshemligheter, [att som sin mening ger regeringen till känna'vad i motionen anförts om hanteringen av sårbarhetsfrågorna inom regeringskansliet2], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av sårbarhetsanalys i samband med utredningsförslag om inrättande av nya register2], [att hos regeringen begär förslag till krav på kryptering av sekretessbelagd information vid datakommunikation2], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sammanställning och försäljning av information som kan vara till skada för rikets säkerhet2]. Hans Nyhage (m) () () () () () (m) 1987/88 K431 1 1987/88: Fi413 2 1987/88:Fö526 1 Inledning 1 K431 2 Den politiska utmaningen 3 3 Offentlighetsprincipen och sekretessen 5 4 Att skydda den enskildes integritet 8 4.1 Vad är integritet? 4.2 Begränsa uppgiftslämnandet 9 4.3 Stärk datalagen 9 4.4 Begränsa personnummeranvändningen 13 4.5 Försäljning av personuppgifter 13 4.6 Skydd av företagsuppgifter 14 5 Sårbarheten måste minskas 15 5.1 Den civila statsförvaltningens sårbarhet 16 5.2 Datakommunikationernas sårbarhet 17 5.3 Offentlighet och sårbarhetsrisker 17 5.4 Forskning och utveckling 18 6 Statliga datorer 18