mot · GB02Fi607 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi607 av m. fl. (fp) om hushållssparande När industrialiserades förlitade vi oss i stor utsträckning på kapital från utlandet för att finansiera uppbyggandet av industrier och infrastruktur. a. järnvägarna byggdes sålunda med hjälp av utländskt kapital. De investeringar som lånen använts till bidrog till tillväxten och uppstod även i ett ansenligt inhemskt hushållssparande. Under framför allt rådde en stark inflation i de länder i där lånat stora belopp, vilket avsevärt underlättade återbetalningen av lånen. - ända - var sparandet i tämligen normalt för ett utvecklat industriland, låt vara att det inte alls nådde upp till så höga nivåer som i länder med extremt hög sparkvot, t. ex. och . började emellertid de svenska hushållens totala sparande - såväl det reala i egna hem och fastigheter som det finansiella i bank, aktier och obligationer - att sjunka på ett oroväckande sätt. Utvecklingen framgår av figur 1 nedan. Hushållens reala och finansiella sparande 1 "1 I I ~l I 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1970 71 72 73 74 7S 76 77 78 7» 1*80 81 82 83 84 86 1986 if g i gade Itai Källa: (uppskattade värden för ). De förväntade talen för hushållens sparande är de lägsta som Mot. noterats i modern tid! Hushållen har minskat sitt sparande med hela tre Fi607 procentenheter av den disponibla inkomsten. Förhållandena belyses av tabell 1 nedan. Den i tabellen redovisade utvecklingen visar att varken spardelegationens ivriga uppmaningar på annonspelare runt landet eller den flora av mer eller mindre artificiella stimulanser i form av sparavdrag i deklarationen och skattefri ränta som genomförts av den socialdemokratiska regeringen egentligen hjälper. Behovet av ett utökat hushållssparande har av ledande socialdemokrater beskrivits som en viktig ingrediens i den ekonomiska politiken. Ingenting tyder dock på att trenden är på väg att vända. Finansiellt sparande Miljarder kronor 1984 Bytesbalans = totalt inhemskt sparande Anm. Vid jämförelse med uppgifter för offentlig sektor och företag bör omläggningen av uppbördssystemet beaktas. (Se kap. 9 i KIs höstrapport Anm. Talet + för statligt sparande 1987 beror på engångsskatten på pensionsförsäkringar. Källa: Konjunkturläget , Det faktum att hushållens förmögenheter i form av kapitalvinster på aktier och småhus expanderat under en rad år ändrar inte på slutsatsen att sparandet sjunker oroväckande. Dels är kapitalvinsterna orealistiska. Om de realiseras, t. ex. genom försäljning av aktieposter eller hus, innebär detta bara en omfördelning mellan säljare och köpare, inget utvidgat sparande. Dels skulle ett massivt försök att realisera kapitalvinsterna resultera i en kraftig prispress nedåt på tillgången i fråga. Däremot kan de ökade förmögenheterna belånas och medlen användas till ökad konsumtion. På detta vis kan hushållens sparande, uttryckt som andel av den disponibla inkomsten, komma att falla ytterligare från ett redan negativt utgångsläge. I och med det stora börsfallet , torde hushållens kreditfinan sierade konsumtion dämpas något. En sådan nedgång i den privata konsum- 6 tionsökningen får- när den kan skönjas i statistiken - dock inte tolkas som ett Mot. Slutsatsen blir att orsakerna till det låga hushållssparande! i står att finna i mera fundamentala egenskaper hos den svenska ekonomin. Dit hör bl. a. de höga marginalskatterna, socialförsäkringarnas utformning, den statliga bostadsfinansieringen, inflationen och bristen på fasta spelregler. Det sociala välfärdssystemet finansieras genom skatter och kollektiva trygghetsförsäkringar. Privat sparande för trygghet på ålderdomen eller inför eventuell sjukdom - två motiv till sparande som fortfarande existerar i många andra länder - bedöms av de flesta svenska hushåll som mindre angeläget. Tryggheten finns där ändå. De pengar som blir över efter skatt används i stället för konsumtion. Bosparande är ett annat starkt skäl för ett högt hushållssparande i många andra länder. I har bostadsbyggandet fått stöd genom förmånliga statliga lån och garantiåtaganden. Den egenfinansierade andelen av bostadsbyggandet har därmed kunnat ligga lägre än den annars skulle ha gjort. Vidare har sparandet gröpts ur av inflationen, så att den reala tillväxten på det sparade kapitalet t.o.m. varit negativ. Detta i kombination med en stor osäkerhet om nya åtgärder från statens sida har skapat svaga incitament för privatpersoner att spara. Regeringen har med kort varsel ändrat såväl skatteregler som andra förutsättningar för sparandet, t. ex. genom den plötsligt sänkta räntan på allemanssparande! och den s. k. engångsskatten på pensionsförsäkringar. Den senare åtgärden verkade i praktiken t. o. m. retroaktivt, dvs. den drabbade sparande som skett innan skatten infördes. Dylika åtgärder underminerar ytterligare förtroendet för den ekonomiska politiken och bidrar till hushållens ökade konsumtionsbenägenhet. Ekonomisk tillväxt kräver investeringar, vilka i sin tur för att komma till stånd kräver sparande. När det inhemska sparandet inte räcker till för att finansiera de önskvärda investeringarna, måste dessa åstadkommas genom lån av andras sparandeöverskott, dvs. Ett bytesbalansunderskott uppstår i så fall. har lyckats undvika stora bytesbalansunderskott, men orsakerna till det är av tillfällig natur. Dit hör gynnsamma omständigheter som sänkta räntor på vår utlandsskuld, oväntade prisfall på olja och sjunkande dollarkurs. Såväl dollarkurs som oljeprisfall har bidragit till att vår import blivit billigare. Dessutom har lägre räntor och lägre dollarkurs i kombination avsevärt krympt vår stora utlandsskuld, vilken till stor del upptagits i dollar. har en annan tillfällig faktor minskat vårt underskott i bytesbalansen, nämligen frisläppandet av stora statliga och privata oljelager genom ändrade regler för beredskapslagren av olja. Det är inte ännu klart i vilken utsträckning dessa lagerminskningar faktiskt kommit till stånd , men de beräknas minska vårt importbehov av olja med hela 4 miljarder. Bytesbalansen påverkas självfallet inte bara av hushållssparande!, utan jyjot 1987/88 även av sparandet inom företagssektorn och inom den offentliga sektorn. När investeringarna inom näringslivet ökar kan företagen inte självfinansiera sina investeringar utan är beroende av kapital utifrån. Historiskt sett har detta kapitalbehov framför allt täckts genom att hushållen totalt haft ett sparandeöverskott, vilket alltså är fallet. Då återstår någon eller några av följande utvägar: o Investeringarna kan minskas. Detta önskar emellertid ingen eftersom det begränsar tillväxten, både . Produktionsapparatens förmåga att bidraga till ökade reallöner och välfärd begränsas. Det är sålunda en dålig väg. o Sparandeunderskottet kan - som ovan nämnts - täckas genom upplåning i utlandet. Eftersom att staten inte bör låna utomlands inte bör ges upp, blir det i så fall företagen som får stå för dessa lån. har detta också i stor utsträckning varit fallet. Om investeringarna är produktiva är detta inte nödvändigtvis en dålig väg, även om man kan göra reflexionen att de internationella kreditresurserna i första hand skall reserveras för investeringar i världens utvecklingsländer, o Det offentliga sparandet kan ökas så att det totala sparandeunderskottet minskar eller elimineras. Ett ökat sparande i den konsoliderade offentliga sektorn, dvs. stat, kommuner och socialförsäkringssektor, medför dock ur vår synvinkel vissa nackdelar. Sparandet sker i stora och växande fonder av typ AP-fonder och löntagarfonder. Detta bidrar till ökad maktkoncentration och en gradvis överflyttning från privat till kollektivt ägande. Både ägarkoncentration och kollektivisering anser vi vara olycklig. Den offentliga sektorns inkomster har ökat snabbare än någon anat, bl. a. genom snabba pris- och lönestegringar vilka på grund av bristen på inflationsskydd i skatteskalorna ger stora utslag i statens inkomster. Såväl regeringen som långtidsutredningen (LU 87) anser det önskvärt med ett stabilt överskott i den offentliga sektorns finansiella sparande. Vi vill dock poängtera att detta inte är ett självändamål, men att det med nuvarande ekonomisk-politiska förutsättningar inte i praktiken är lätt att skapa detta överskott i någon annan del av ekonomin. Däremot anser vi att det är angeläget att sparandet i så fall sker i socialförsäkringssektorn snarare än i statsbudgeten. I den senare är det nämligen avsevärt svårare att freda medlen för krav på expansiva och dyrbara reformer, o Sist men inte minst anser vi att det går att öka hushållssparande! genom ett reformerat skattesystem. I en partimotion från beskrivs de förändringar av skattesystemet som vi vill genomföra. Det viktigaste enskilda inslaget är sänkta marginalskatter. Det stimulerar både arbete och sparande. Om sparkvoten, dvs. hushållens sparande i förhållande till deras disponibla inkomster, kan höjas från nuvarande nivå på -3,till, till exempel, +4 % av hushållens disponibla inkomster, innebär det i ökat sparande . En sådan ökning skulle också ha positiva effekter på räntor och inflation som i så fall båda kan sjunka, vilket i sin tur också stimulerar investeringarna. Skattereglerna för inkomst av kapital varierar starkt mellan olika slag av tillgångar. Skillnaderna förstärks dessutom vid hög inflation. Detta leder till snedfördelningar av sparandet med åtföljande samhällsekonomiska förluster. Reala avkastningskrav för olika tillgångar Realt avk«tnmg»kr»w före ikatt. 5 ån skattekredi. 25 ån skattekredit Premieobligationer Eget hem {Varam. < konsumtionsvaror i / Pensionsförsäkringar' 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 ''"a*.oo »tant, Figuren ovan visar vilken real avkastning före skatt som behövs för att ge en procentenhets realavkastning efter skatt vid obelånade placeringar. Som synes drabbas framför allt finansiellt sparande i aktier eller på bank av höga inflationstal, medan avkastningen på investeringar i eget hem, varaktiga konsumtionsvaror m. m. (realt sparande) inte påverkas nämnvärt av hög inflation. Vid en hög inflation faller sålunda det finansiella sparandet. Särskilt aktiesparande är hårt drabbat. För det första dubbelbeskattas aktieutdelningar. Sedan den socialdemokratiska regeringen skapat ytterligare pålagor, t. ex. omsättningsskatt (sedermera fördubblad sådan), på aktiehandel, har detta problem förvärrats. För att mildra de inlåsningseffekter som hög beskattning på aktieutdelningar innebär, införde den borgerliga regeringen en 30-procentig skattereduktion för utdelningar på mindre aktieinnehav. Efter regeringsskiftet togs denna skattereduktion bort. infördes en tillfällig 20-procentig utdelningsskatt vilket i realiteten innebar en trippelbeskattning på aktieut- 9 1984 lanserades den s. k. vinstdelningsskatten för att finansiera Mot. Tillsammans har dessa skatteskärpningar bidragit till att Fi607 hushållens andel av börsvärdet i det närmaste halverats . Enligt vår uppfattning bör skattesystemet utformas så att neutralitet mellan olika sparformer främjas. Fasta spelregler och en generell ekonomisk politik som gynnar långsiktig tillväxt torde vara de viktigaste inslagen i en politik för att stimulera till ökat hushållssparande. Den inkomstskattereform med kraftiga sänkningar av marginalskatterna som vi föreslår kommer att ge positiva effekter på både arbetsutbudet och det enskilda sparandet. Rådande kapitalbeskattning visar ett synnerligen rörigt mönster. Sparande som hjälper staten att finansiera sina lån, framför allt allemanssparande!, gynnas medan som ovan nämnts t. ex. aktiesparande trippelbeskattas. I vår skattemotion föreslår vi en reformerad kapitalbeskattning. Vidare bör aktiebeskattningen ändras så att omplaceringar inom en aktieportfölj inte blir realisationsvinstbeskattade. Först vid nettoförsäljning av aktier bör reavinstskatt tas ut. En sådan reform skulle stimulera till ökad rörlighet och till reinvesteringar i aktier. Detta bidrar till att förbättra kapitalmarknadens effektivitet och torde därför fungera som en indirekt stimulans till sparande i aktier. aktieköp i det egna företaget och uppbyggandet av lokala andel-i-vinst-system bör också uppmuntras, inte hindras. Därför har vi gått emot regeringens förslag till ogynnsamma skatteregler för anställda som får del av nyemissioner, förutsatt att villkoren för övrigt är desamma som gäller för allmänhetens köp, samt till regeringens förslag att belägga avsättningar till lokala andel-i-vinst-system med arbetsgivaravgifter. I partimotion om kapitalmarknaden och i en trepartimotion tillsammans med och om löntagarfondernas avskaffande, föreslås också en rad andra åtgärder för ett mera spritt ägande och för att stimulera sparandet. Vi anser dels att ägarspridning är ett viktigt mål i sig, dels att den dessutom bidrar till ett ökat intresse för att spara i värdepapper hos hushållen. a. av den anledningen föreslår vi också utförsäljning av statliga företag i en separat kommittémotion. Bostadssparande bör göras attraktivt, men inte som regeringen föreslagit genom att koppla nya typer av stimulanser till allemanssparandet. vill i stället att stimulanser till bostadssparande skall bygga på redan existerande system hos banker och andra kreditinstitut, dvs. på den relation mellan att spara och låna till bostad som byggs upp mellan kund och bank. Det är en stor fördel både för sparare och banker om de medel som sparas får behållas av bankerna och kan användas för utlåning till bostadsändamål. Därmed skapas normala kundrelationer. Att bygga upp sådana är inte minst viktigt när det gäller ungdomars långsiktiga sparande. Vi anser det angeläget att stimulera ungdomars sparande för bostadsändamål genom att införa samma regler avseende skattefrihet för ränta, utdelning eller realisationsvinst på ungdomars bosparkonton i bank som redan finns i allemanssparande!. Någon nedre åldersgräns bör inte finnas. Till sparandet bör viss lånerätt knytas vid bostadsköpet. Ideellt sparande, där ideella organisationer kan låta sina medlemmar och sympatisörer spara i en fond som placerar sparmedlen i verksamheter i linje med organisationernas värderingar, bör också underlättas. föreslog regeringen en form, nämligen speciella allemansfonder för detta ändamål. vill dock bygga ut det systemet ytterligare. Det bör vara möjligt att spara högst . i såväl det vanliga allemanssparande! som i en ideell allemansfond. Vi tror att detta dels kan främja anslutningen till det ideella sparandet, dels öka det totala sparandet. Eftersom det skulle bli fråga om ett skattebefriat sparande bör det inte finnas möjlighet att föra över behållningen från en ideell allemansfond till en vanlig allemansfond eller vice versa. Vidare bör taket för fondernas utdelning till de ideella organisationerna höjas från regeringens förslag på till ett procenttal motsvarande halva diskontot, dvs. Slutligen anser vi att det finns anledning att närmare undersöka möjligheterna till nya sparformer, förutsatt att risken för s. k. skattearbitrage elimineras. Det skall inte vara möjligt att låna i bank för att kunna utnyttja förmånliga skatteregler för viss typ av sparande och sedan dessutom göra avdrag för ränteutgifterna på lånet. De former som kan komma ifråga är banksparande till samma villkor som pensionssparande, dvs. mycket långsiktigt sparande. Uttag från sådant konto skulle inte få ske förrän kontohavaren uppnått en viss ålder eller efter ett visst antal år och det innestående kapitalet skattemässigt behandlas ungefär som pensionssparandet. Denna typ av konto bär många likheter med s. k. privata investeringskonton, en annan sparform som också bör bli föremål för undersökning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en förmögenhetsuppbyggande politik för hushållen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hushållssparandets betydelse för samhällsekonomin, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av ett reformerat skattesystem som stimulerar hushållssparande!, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av stabila spelregler i syfte att stimulera sparande och investeringar, 5. att begär att regeringen beslutar att avskaffa spardelegationen, 6. att avslår begäran om anslag till sparfrämjande åtgärder, F 7, för /89 om , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts om betydelsen av att stimulera enskilt aktiespa- Fi607 8. att hos regeringen begär förslag till utformning av ett system för bosparandet i enlighet med de riktlinjer som beskrivs i motionen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett utökat ideellt sparande, 10. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se över möjligheterna till långsiktigt sparande i bank enligt de riktlinjer som anges i motionen. () ()