ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02A413 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:A413 av () om utvecklingen på Näringslivet på , som är en perifer del av , är ensidigt och känsligt för konjunktursvängningar. Det leder i sin tur till hög arbetslöshet och utflyttning. Ett mera differentierat näringsliv bör därför stimuleras. En sådan stimulans kan ske, exempelvis med att all godkänd livsmedelsproduktion på fritt kunde avsättas i de tre nordiska länderna , och . Denna sektor bör också stimuleras så att blir mera självförsörjande och att beroendet av införsel söder ifrån minskas. En bredare förädlingsindustri skulle också ge större konkurrenskraft även på andra marknader. Behovet av en ökad differentiering finns inom hela näringslivet på . En friare handel inom de tre nordiska länderna med alla nordkalottsprodukter kan bli en viktig stimulans och kan också generera nya företag. En friare handel bör även omfatta transportsystemet och innefatta enhetliga bestämmelser inom hela denna sektor. De nordiska länderna har uttalat sig för frihandel och man söker finna gemensamma lösningar som undanröjer hinder, då de nu rådande bestämmelserna och tillämpningen av dessa begränsar möjligheterna till en för positiv utveckling. Regeringen bör ta initiativ till att utses till försöksområde. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för en utveckling av .
mot · GB02A414 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:A414 av och () om ökat stöd till regionala utvecklingsinsatser i är ett särskilt utsatt län beträffande näringsliv och sysselsättning. sker stora förändringar och sysselsättningsneddragningar i de större företagen, bl. a. i och Domnarvet. behövs verkningsfulla insatser på bred front om inte ånyo starkt skall förblöda. I detta läge ställs stora förhoppningar på den mindre företagsamheten, hantverk, lantbruk, turism och service för att skapa nya arbetstillfällen. Därför måste olika åtgärder snabbt vidtas för att skapa bra förutsättningar för detta. Under medverkan i regeringen infördes ett särskilt statsbidrag för regionalpolitiska insatser i länen. Genom att detta stöd står till förfogande kan det snabbt komma ut till verksamheter som kan utvecklas och till verksamheter i utsatta orter. Erfarenheten från visar också att dessa regionalpolitiska medel varit mycket verkningsfulla för att rädda sysselsättningen och bidra till överlevnaden i utsatta bygder. I vårt län är anvisade medel innevarande budgetår till Regionala utvecklingsinsatser (C 4) 50 milj. kr. har i sin anslagsframställning begärt ett förhöjt anslag. I regeringens proposition föreslås att varje län skall få statsbidrag till två hemslöjdskonsulenter, en för vardera mjuk resp. hård hemslöjd. Dessa bidrag skall utgöra av lönekostnaden. Omkringkostnader eller kostnader motsvarande statsbidraget skall varje huvudman ansvara för. I har hemslöjden en unik ställning och en synnerligen omfattande verksamhet av stor betydelse för både sysselsättning och kultur. Det är angeläget att en aktiv och målmedveten utvecklingsverksamhet bedrivs. Detta bör då naturligt finansieras bl. a. genom länsstyrelseanslaget Regionala utvecklingsinsatser (C 4). Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att länsanslaget Regionala utvecklingsinsatser för räknas upp till 60 milj. kr. 1988/89. () ()
mot · GB02A417 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:A417 av m. fl. om regionalpolitiska medel för etablering av läkarpraktik i glesbygd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So426 hemställs att beslutar att bidrag ur de sammanhållna länsanslagen för regionalpolitiska ändamål skall kunna användas för att understödja etablering av läkarpraktik i glesbygd. () () () () () I 1987/88. 3 sami Nr A417-421
mot · GB02A419 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:A419 av m. fl. (m) om regionala hänsyn vid organisationsförändringar inom den offentliga sektorn Även om den statsfinansiella situationen förbättrats är det ofrånkomligt med besparingar i offentliga utgifter och rationaliseringar av offentlig verksamhet. I vissa fall innebär det organisationsförändringar som leder till sammanläggning av regionala myndigheter, kontor etc. Utan att närmare överväganden sker är det lätt att sådana organisationsförändringar kan leda till koncentration av kvarvarande enheter till vissa orter. isolerat kan säkert varje sådan lokalisering till en viss ort i en större region förefalla naturlig och motiverad. De sammantagna effekterna kan emellertid komma att innebära en allvarlig obalans inom berörd region. Vad gäller organisationsförändringar i och län har de ofta inneburit en koncentration till och i synnerhet. Sålunda har för lokaliserats till och länsåklagarorganisationen har koncentrerats och för del lokaliserats till . 1 ett utredningsförslag föreslogs att Samhällsföretag omorganiseras och att ledningen för verksamheten i skulle förläggas till . Som sagts kan varje förändring isolerad ses som motiverad sammantaget blir konsekvenserna en regional obalans i . Samma tendens finns i flera andra regioner. Det framstår därför som viktigt att vid varje organisationsförändring ha ett vidare perspektiv, så att det sammantagna resultatet motverkar obalans inom en region. Mot denna bakgrund hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att motverka obalans inom en region i samband med offentliga organisationsförändringar.
mot · GB02A421 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:A421 av m. fl. (s) om kvinnornas ställning på arbetsmarknaden Kvinnorna förvärvsarbetar i allt större utsträckning. Av tio kvinnor i har sju förvärvsarbete. Statistiken beträffande förvärvsarbetande ger inte rättvisa åt den verkliga situationen. Den som arbetar upptas i statistiken som förvärvsarbetande. Vi vet att många kvinnor arbetar deltid, . Många kvinnor står helt utanför det välfärdssystem som finns uppbyggt i samhället. Det är också kvinnor som inte har tillräcklig utbildning och saknar studievana. Framgångsrika försök har gjorts av folkrörelser och nå dessa kvinnor, där de erbjudits kursverksamhet innehållande arbetslivsorientering och studievägledning. Denna verksamhet har stort socialt värde och bör utvecklas. Ett exempel på kursverksamhet med arbetslivsorientering är det projekt som länsarbetsnämnden i har genomfört på AMU i . Syftet var att motivera kvinnor för otraditionella yrkesval riktade mot verkstadsindustrin, att skapa självförtroende hos kvinnorna, så att de blir rustade att möta en mansdominerad arbetsplats. För att skapa denna attityd förändring tilldelades länsarbetsnämnden . Det är oerhört viktigt att denna kursverksamhet med särskilda projektpengar även kan fortsätta. Mer projektverksamhet behövs för att förändra och skapa nya attityder, som leder till ett jämställt samhälle. De större företagen kan utgöra en motor i detta sammanhang. Tillsammans med de anställda kan särskilda kvinnogrupper med hjälp från statliga regionala organ skaffa sig kunskap om vilken utbildning som behövs . 1 framtidens samhälle behövs alla för att en stark ekonomi skall kunna utvecklas. Produktionsutvecklingen, nyskapande och attitydförändringar är en tänkbar uppgift för kvinnogrupperna inom företagen. Denna projektverksamhet kan också i samverkan rikta sig till de mindre företagen. För att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden och därmed hela läns framtida utveckling måste olika projekt prövas. Inom finns stora skillnader när det gäller sysselsättning och utbildningsmöjligheter. 1 den södra och östra delen av länet är förvärvsfrekvensen för kvinnor . Detta förhållande skall jämföras med norra länsdelen där förvärvsfrekvensen är . Denna obalans i länet ger inte kvinnorna samma möjlighet att ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende. För att skapa ett jämställt samhälle och en bra regional balans bör inte Mot. enbart arbetslöshetssiffror vara ett fullständigt mått på länets arbetsmark- A421 Förvärvsfrekvensen är ett betydligt bättre mått. Vid fördelning av regionalpolitiska anslag till och länsarbetsnämnden bör även förvärvsfrekvensen vägas in vid medlens fördelning. En sådan fördelning skulle enligt vårt sätt att se öka länets möjligheter att utveckla insatser i den norra länsdelen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om projektverksamhet i när det gäller kvinnors arbetsmarknad och utbildning samt 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräkning av de regionalpolitiska medel som tilldelas varje län. () () () ()
mot · GB02A425 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:A425 av m. fl. (fp) om glesbygdsstödet har krävt att bidragsnivåerna inom glesbygdsstödet skall höjas. Glesbygdsstödet har visat sig fungera utomordentligt väl. Handläggningen har varit snabb på grund av närheten mellan nyttjarna och handläggare. Glesbygdsstödet har på ett mycket positivt sätt bidragit till flera arbetstillfällen och främjat samhällsservicen i landets mest utsatta delar. Glesbygdsdelegationen och regionalpolitiska utredning föreslog båda att högsta belopp för avskrivningslån (dvs. bidrag) höjs från till . De föreslog också att högsta belopp för uthyrningsstugor höjs från till samt att högsta belopp för IKS-stödet till enskilda projekt höjs från till . Regeringen har emellertid endast accepterat en betydligt lägre höjning av stödnivåerna. Den utomordentligt snabba höjningen av länsanslagen, 400 miljoner , ger också goda möjligheter att finansiera en uppräkning av de föreslagna stödformerna. Med hänvisning till de positiva erfarenheter som finns av de olika stödformerna samt den betydelse som de har för såväl ökade arbetstillfällen som möjligheterna att upprätthålla samhällsservicen i landets mest utsatta delar så bör regionalpolitiska kommitténs förslag fastställas. Det är också av vikt att rationella och enkla former av stöd vidmakthålles i betydande belopp för att turismen skall stimuleras och utgöra en icke väsentlig del i sysselsättningen i första hand i landets glesast befolkade landsdel. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar att högsta belopp för avskrivningslån inom glesbygdsstödet skall vara , att beslutar att högsta belopp för uthyrningsstugor inom glesbygdsstödet skall vara , att beslutar att högsta belopp för IKS-stöd till enskilda Mot. 1987/88 projekt skall vara . () () () () () ()
mot · GB02A427 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A427 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr408 hemställs att beslutar, med ändring av tidigare beslut, att regionalpolitisk! stöd beviljas till turistanläggningar inom stödområdena A, B, och C. () () ()
mot · GB02A429 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:A429 av m. fl. (s) om utlokalisering av statlig verksamhet De omlokaliseringar, som genomfördes efter riksdagsbeslut , har i olika sammanhang utvärderats. De utlokaliserade myndigheternas erfarenheter har i stort sett betraktats som positiva eller - för att vara försiktig - i vart fall inte negativa. Erfarenheterna av dessa utlokaliseringar var också en del av bakgrunden till att under höstsessionen 1987 fattade beslut om att lokalisera det nybildade till . Ur samhällets synpunkt menar vi att en utlokalisering av centrala statliga myndigheters uppgifter, verksamheter och i vissa fall enheter har flera viktiga fördelar. Ur regionalpolitisk synpunkt är det naturligt att staten genom att pröva utlokalisering av sådana former av statlig verksamhet underlättar en bättre regional balans. har stora tillväxtproblem varför det ur synpunkt rimligen bör vara positivt om dessa problem kan minskas. Ett möjligt sätt att göra detta är att genomföra utlokaliseringar av viss statlig verksamhet. Det är vidare av allmänt intresse att tillväxt och sysselsättning stimuleras runt om i landet. Också ur denna synpunkt fyller utflyttning av olika myndigheters verksamhet en viktig funktion. Erfarenheterna av tidigare omlokaliseringar visar också att de berörda myndigheterna på sina nya orter väl kunnat fylla sin funktion och bedrivit en effektiv verksamhet. Vissa kostnader har också kunnat hållas nere betydligt mer än vad som skulle varit fallet om de legat kvar i . Främst gäller detta lokalkostnader. För de regioner, som tagit emot centrala myndigheter, har också erfarenheten varit positiv. Det är en fördel att ta till vara denna kunskap och erfarenhet. Det är en fördel om en omlokalisering av verksamhet, enheter etc inom centrala myndigheter sker till ett begränsat antal kommuner, som besitter denna erfarenhet. En sådan kommun är . De statliga centrala myndigheter som finns där är , lantbruksstyrelsen, och statens jordbruksnämnd. Jönköpingsområdet ligger geografiskt centralt placerat mellan landets tre största befolkningscentra och har goda kommunikatonsmöjligheter. Således går och genom länet. Flygförbindelserna är väl utvecklade och arbete pågår för ytterligare förbättrade flygförbindelser. 1987/88 A429 Med hänvisnng till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av vissa delar av central statlig verksamhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lokalisering till blir föremål för speciell prövning. () ()
mot · GB02A430 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:A430 av m. fl. om ökade länsanslag till projektet för startade projektet för . har Laxfond för varit föremål för ett antal motioner i . Motionerna har fått en mycket positiv behandling av jordbruksutskott. har ökade länsanslag för , och kunnat finansiera en ökad utsättning av lax och öringsmolt. Utöver de statliga länsanslagen har landsting och kommuner runt samt vissa fonderade avgifter för reglering och Turistråd bidragit till projektet. Eftersom projektet varit utförligt beskrivet i tidigare riksdagsmotioner berör vi endast i denna motion frågor kring ökad utsättning av lax- och öringsmolt och därmed sammanhängande finansieringsfrågor. bedöms det möjligt att sätta ut 325 000 smolt och och åren framåt 425 000 . Den ökade utsättningen och en beräknad tillsynskostnad på gör det nödvändigt med ett ökat statligt stöd fram till en tidpunkt när fångsterna av fisk kan öka och därmed kommer projektet att få en ökad självfinansieringsgrad. Yrkesfisket och inkomster från turistsatsningar beräknas vid god tillgång på fisk kunna omsätta och ge mer än 300 nya arbetstllfällen. För /89 beräknas ett behov av statligt resurstillskott på . Vi föreslår därför att länsanslagen till , och räknas upp med som bidrag till projektet för . Med stöd av vad som anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att länsstyrelserna i , och får 1,5 milj. kr. per länsstyrelse såsom ökade regionala utvecklingsanslag för kostnadstäckning av projektet för , /89. () () () ()
mot · GB02A433 · 1988-01-23 00:00:00 — 1987/88 :A433 av () om lokalisering till av statlig myndighet Näringspolitiskt och befolkningsmässigt är län som en miniatyr av . Det går bra inom de flesta områden i södra delen men är besvärligt i norr. Befolkningen minskar, företag lägger ner eller minskar antalet anställda. Statlig verksamhet förekommer knappast alls och landstingsverksamheten inom psykvården, t. ex. det stora Norra sjukhuset i , är nästan helt avvecklad. En statlig satsning i norra län, förslagsvis i , skulle betyda en stimulerande insats för framtiden i området. Från lokalt håll har speciellt framhållits att den miljö kan erbjuda skulle vara särskilt lämplig för en lokalisering av , helt eller delvis. Den växlingsrika naturen med skog, odlingsmark, insjö och hav med stor skärgård är relativt oskadad av miljöförstöring i jämförelse med landet i övrigt. Goda referenskällor finns därför lätt tillgängliga. , som har 39000 invånare, kan erbjuda lokaler och bostäder. Landsvägsförbindelserna är bra, speciellt E66:an norrut. Flyg finns på en timmes bilavstånd från och . (rälsbuss) till måste förbättras och en statlig lokalisering skulle utgöra en god grund för såväl denna som de övriga kommunikationsinvesteringarna, vilka är nödvändiga för områdets framtid. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en statlig utlokalisering till norra län.
mot · GB02A434 · 1988-01-22 00:00:00 — 1987/88 :A434 om teknisk utveckling vid de små och medelstora företagen i I industriprogram och länsrapporter konstateras att måste göra särskilda insatser för att inte förlora utvecklingsmöjligheterna inom de tekniska branscherna. är det län som har förlorat flest invånare. Av landets 40 största kommuner är det fyra som har minskat i folkmängd , däribland både och . Två av länets stödjepunkter när det gäller industriell utveckling. Med undantag av mellaningenjörsutbildningen vid högskolan så saknar teknisk utbildning på högskolenivå. är det län som dessutom ligger längst från en teknisk högskola. har relativt gott om industriföretag inom ett varierat antal branscher. Länet förfogar över stora företag, som leder utvecklingen inom respektive områden. De har mycket kvalificerad forsknings- och utvecklingsverksamhet och hög rationalitet. Vidare finns små och medelstora företag, som är mindre teknikintensiva och har begränsad egen kompetens och utvecklingsförmåga. behöver därför göra satsningar på att höja de små och medelstora företagens teknikkunnande och kompetens. Höjs inte de små och medelstora företagens kompetens och utvecklingsförmåga så sker inte den tekniska utveckling som krävs för att länet skall kunna bromsa upp den negativa sysselsättningsutveckling som är den sämsta i hela landet. kommer då också fortsättningsvis att tillhöra de län som förlorar en mycket stor andel av befolkningen till andra orter i landet. Norrlandsfonden tog 1985 fram en som skulle klarlägga attityderna hos kvalificerade tekniker när det gäller som arbetsplats. Bland de mera anmärkningsvärda resultaten kan nämnas bristen på kännedom om det norrländska näringslivet. De tillfrågade civilingenjörerna hade inte heller någon större tilltro till . Resultatet av undersökningen faller också tillbaka på teknikernas syn på och de företag som är verksamma där. Alla vägar måste sökas för att stimulera tekniker att söka anställning i västernorrländska företag. är en åtgärd. Nytillträdande tekniker måste ges möjligheter att lära känna västernorrländska företag och deras förmåga att erbjuda trivsamma och utvecklande arbetsuppgifter samt företagens utvecklingsmöjligheter och tekniska förutsättningar. I har en försöksverksamhet pågått med möjligheter för Mot. 1987/88 länsarbetsnämnden att via projektpengar svara för introduktion och praktik i A434 mindre och medelstora företag för studerande från tekniska högskolan i . i bör ges samma möjligheter att via särskilda projektmedel inom ramen för AMS:s budget stimulera nyutbildade tekniker vid högskolorna att söka anställning vid de mindre och medelstora företagen i . Denna åtgärd ger de nyutbildade teknikerna information och kunskaper om västernorrländska företags kapacitet och utvecklingsmöjligheter som teknikerna tillför värdefullt tekniskt kunnande som är en förutsättning för att särskilt de små och medelstora företagen skall kunna utvecklas positivt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande behovet av tekniskt kunnande och behovet av teknisk utveckling vid de små och medelstora företagen i .
mot · GB02A436 · 1988-01-23 00:00:00 — 1987/88 :A436 om Säters och kommuners placering i stödområde C är flertalet kommuner i Bergslagen placerade i stödområde C, vilket bedömts nödvändigt med hänsyn till de problem som uppstått i samband med gruvnäringens och järnhanteringens utpräglade sysselsättningsproblem i området. I anslutning till regeringens Bergslagspaket har även kommun förts till detta stödområde. Härigenom har den egendomliga situationen uppstått, att Säters och kommuner blivit helt omgivna av kommuner som tillhör stödområde D de har blivit en 0 i detta stödområde. är i hög grad en kommun som är beroende av gruvor och järnhantering - och Wikmanshyttans bruksorter ingår där, liksom även det problemdrabbade gruvfältet i . Någon anledning att behandla denna kommun annorlunda än de närbelägna kommunerna finns alltså inte - problemen är precis likartade i alla fyra kommunerna. Vad beträffar, så bor åtskilliga anställda vid i denna kommun, som alltså drabbas i stor utsträckning av att ca 1400 arbetsplatser där försvinner. Ändå värre för kommunen är dock neddragningen av verksamheten vid mentalsjukhuset i , vid vilket antalet anställda kommer att drastiskt minskas . Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att och Säters kommuner bör överföras till stödområde C, i varje fall under vilken finansieringen härför kan tagas ur medel som anslagits i den s. k. Bergslagspropositionen.
mot · GB02A442 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A442 av och () om återinförande av ortsplaner Mot. I det framgångsrika regionalpolitiska arbete som bedrevs fanns flera viktiga planeringsinstrument som senare ställts åt sidan, till stort men för mindre och medelstora orter. Ett av de viktigaste instrumenten som togs bort genom den borgerliga regeringens proposition om regionalpolitiken 1981/82 vardén s. k. ortsplanen. Ortsplanen var ett viktigt och vägledande instrument för såväl myndigheter som näringsliv, serviceföretag och offentliga institutioner i deras planering . Mot denna bakgrund bör prövas på vilket sätt den tidigare använda ortsplanen kan återinföras som instrument i en aktiv regionalpolitik i syfte att öka sysselsättnings- och servicegraden i orter som hotas av nedgång i befolkningstal, försörjningsförmåga och social utveckling. 1 de riktlinjer som gällde för ortsklassificeringen gällde för primära centra att de skulle vara inflyttningsalternativ till storstäderna. De skulle få sitt näringsliv utbyggt så att framför allt kvinnor och arbetskraft med längre utbildning skulle få ökade sysselsättningsmöjligheter. Utlokalisering av statsförvaltning från skulle ske till dessa orter, och även enskild central förvaltning kunde genom lokaliseringsstöd påverkas till sådan utflyttning. Primära centra skulle utvecklas till att erbjuda en i stort sett likartad service som storstädernas genom en utbyggnad av mera kvalificerade samhällsfunktioner, såsom kommunikationer, sjukvård och utbildning. Regionala centra fick betydelse för sysselsättning och service inte bara i den egna kommunen utan också för en eller flera omgivande kommuner. Regionalpolitiska insatser syftade till att differentiera och bygga ut arbetsmarknaden. Nya industricentra skulle i första hand lokaliseras dit. Med stöd av en återinförd ortsplan förstärks möjligheterna att inom varje län utveckla ett antal större, väl differentierade och robusta arbetsmarknader som kan utgöra ryggraden i länens näringsliv och vara ett stöd för omgivande, mindre arbetsmarknader och som kan nås av ett betydande antal människor genom pendling och goda kommunikationer inom rimliga avstånd. Det är viktigt att mindre orter och landsbygdsområden kan få tillgång till regional service under acceptabla restidsförhållanden genom upprättande av ett väl förgrenat nät av orter som klassificeras som regionala och primära 1 1987/88. centra med servicefunktioner som kan stimulera tillväxt och näringslivsut- Mot. 1987/88 veckling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den tidigare använda ortsplanen på lämpligt sätt återinförs som instrument i det regionalpolitiska planeringsarbetet. () ()