mot · GB02Kr271 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr271 av m. fl. (fp, c) om lånecentraler och depåbibliotek Genom beslut av inrättades s. k. lånecentraler vid stadsbiblioteken i (1962), (1966) och (1968). Verksamheten innebär att dessa bibliotek ställer sina mediebestånd till förfogande för fjärrlån till andra folkbibliotek. De avlastar därmed de vetenskapliga biblioteken från det ökande tryck som allmänhetens efterfrågan på framför allt studielitteratur skapar. Denna avlastning är anledningen till att staten finansierar verksamheten. Av olika skäl dels ökade anspråk på speciell facklitteratur från folkbibliotekens låntagare, dels minskade anslag till folkbibliotekens mediainköp har efterfrågan på lånecentralernas service stadigt ökat under deras drygt 20-åriga tillvaro. Till lånecentralerna knöts genom riksdagsbeslut en s. k. depåbiblioteksfunktion. Dit kan de kommunala biblioteken lämna de böcker de inte längre har användning för. Dessa böcker ställs till förfogande för utlåning eller gåvor till andra bibliotek. Alltsedan tillkomsten av lånecentralerna och, än mer markerat, efter inrättandet av depåbiblioteken har verksamheten ständigt redovisat underskott, vilket har inneburit att värdkommunerna fått skjuta till medel. 1 regeringens proposition 1984/85:141, (Om litteratur och bibliotek) bekräftades statens kostnadsansvar. Kulturministern fastslog: Staten har kostnadsansvar för lånecentrals- och depåverksamheten. har berörda kommuner anmält intresse av att respektive kommuns åtagande i verksamheten preciseras. Enligt min mening bör därför staten ta upp förhandlingar med var och en av de tre kommunerna om verksamhetens inriktning och planering. Jag avser därför senare föreslå regeringen att ge statens förhandlingsnämnd ett sådant förhandlingsuppdrag. beslöt enligt propositionen . Förhandlingarna kom dock inte i gång . lät göra en utredning, vilken föreslog vissa omstruktureringar som innebar krympning av verksamheten. Värdkommunerna var negativa till förslagen då utredningen saknade ekonomiska beräkningar. Till /87 inlämnades två motioner i frågan, varav en från , som föreslog att ökade medel skulle ställas till verksamhetens förfogande. Motionerna avslogs av med hänvisning till att förhandlingar pågick. I reservationen (c, fp, vpk) föreslogs att några av de grundbidrag som var ämnade för länsbiblioteken borde överflyttas till lånecentralerna. Förhandlingarna har sedan inte återupptagits. Enligt aktuella uppgifter i pressen (dec. 1987) har genom statens förhandlingsnämnd påbörjat förhandlingar med enbart kommun och därvid framlagt förslag till avtal. Innebörden i detta är att all lånecentralsverksamhet koncentreras till . Lånecentrals- och depåbiblioteksverksamheten i föreslås slopas helt, vilket är märkligt, eftersom denna är den äldsta och har den mest omfattande verksamheten. avses fungera som lånecentral för invandrarlitteratur, medan all annan verksamhet förläggs till . Förslaget saknar förankring i tidigare utredningar och skulle, om det genomförs, innebära en stark försämring av servicen till låntagare i Sydoch . Lånecentrals- och depåbiblioteksverksamheten angår inte enbart värdkommunerna. Hur verksamheten organiseras och administreras har betydelse för landets samtliga folkbibliotek men först och främst för deras låntagare. Om förslaget till denna centralisering kommit till av besparingsskäl, borde det vara tillräckligt att centralisera depåfunktionen. Länsbiblioteken har förklarat sig villiga att avstå från några av sina grundbidrag för att lånecentralernas verksamhet ska kunna förbli oförändrad. Det finns alltså andra utvägar än detta, ur kulturpolitisk synpunkt, synnerligen lyckliga förslag. Ärendets hantering har också varit anmärkningsvärd, då och kommuner inte känt till att förhandlingar fördes med kommun. Vi föreslår att förhandlingar återupptages med alla tre kommunerna och att avtal slutes med dem, som innebär att staten åtar sig att svara för de faktiska kostnaderna för lånecentralsverksamheten i den omfattning den har haft . Eventuella förändringar bör underställas för prövning. Vi föreslår vidare att de medel som behöver tillföras lånecentralsverksamheten omdisponeras från anslaget till länsbiblioteken upp till 10 grundbelopp, ca . Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att i enlighet med vad i motionen anförts om lånecentralsverksamhet och depåbibliotek till Bidrag till regional biblioteksverksamhet (F 21) för anslagsposten Länsbibliotek anvisar mindre än vad regeringen föreslagit och för anslagsposten Lånecentraler med depåfunktion vid , och anvisar samma belopp utöver vad regeringen föreslagit 1987/88 Kr271 () ()