ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo780 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo780 av och (vpk) om avgasrening i befintlig bilpark befintliga bilar kommer att stå för det mesta av föroreningsutsläppen från personbilar . Först då kommer katalysatorbilarna att svara för huvudparten av föroreningarna. Med tanke på att miljöföroreningarna från bilismen framstår som ett allt större problem, måste alla möjliga åtgärder för att minska utsläppen även från den befintliga bilparken tillvaratas. Ett beslut i den riktningen fattades även av 1986 när man hos regeringen begärde förslag om stimulanser till avgasreningsåtgärder i befintlig bilpark. har från regeringens sida inga åtgärder vidtagits, vilket är högst otillfredsställande. De katalysatorrenande nybilarna har rönt ett stort intresse och man kan väl därför utgå från att det också finns ett starkt intresse för att åtgärda den befintliga bilparken. Menar man allvar med alla de uttalanden som görs ifråga om vaktslåendet om vår miljö, borde det omgående komma förslag om sådana stimulanser. Regeringen bör omgående effektuera hemställan . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulanser till avgasreningsåtgärder i befintlig bilpark.
mot · GB02Jo781 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo781 av och (vpk) om ändring i bilavgaslagen När jordbruksutskottet behandlade regeringens proposition (1986/87:56) om bilavgaslag gjorde utskottet ett uttalande om vikten av att de nya bestämmelserna om tillverkaransvar icke skall få leda till att en monopolsituation uppstår på service- och reservdelsmarknaderna. En enig riksdag ställde sig bakom detta uttalande. Detta uttalande innebar således att en bilägare skulle kunna reparera sin bil och även få garantireparationer av avgasreningssystemet utförda på en bilmärkesobunden verkstad. I bilavgasförordningen har också detta fastslagits i 12 § där det heter att 1 åtagandet får tillverkare inte föreskriva som ett villkor att bilen måste repareras av en viss verkstad eller att reservdelar av ett visst fabrikat måste användas. har träffat en uppgörelse med som innebär att bilägaren eller tills dess bilen gått 8 tvingas vända sig till märkesverkstad om det finns en sådan inom från bostaden. Enligt vår mening strider detta mot vad ett enigt utskott och en enig riksdag uttalat och mot bilavgasförordningen. Vi anser därför att bilavgaslagens 6 § bör tillföras ett nytt stycke lydande: Tillverkarens kostnadsansvar får inte förenas med villkor att bilen måste repareras av en viss verkstad eller att reservdelar av ett visst fabrikat måste användas. Vi utgår från att utskottet utarbetar den erforderliga lagtexten. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om ändring i bilavgaslagen så att en monopolsituation ej uppstår på service- och reservdelsmarknaden.
mot · GB02Jo783 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo783 av m. fl. om avfallsslam vid kommunala reningsverk Vi har i vårt land byggt kommunala reningsverk med stor kapacitet som tagits i bruk för avloppsvatten från hushåll, handel och industri. Inom storstadsregionerna sker ofta driften i samarbete mellan kommuner. Ett exempel är i som genom Ryaverksaktiebolaget utöver från tar emot avloppsvatten från sex grannkommuner - Ale, , , , och . Till kommer huvuddelen av det avlopp som produceras i , som utgör en av landets mest intensiva industriregioner. I industrins avfall ingår miljögifter, exempelvis tungmetaller som kvicksilver. har låtit undersöka avloppsslam från kommunala reningsverk, bl. a. utanför . Viss del av detta sprids på åkrarna och man har funnit spår av giftiga organiska ämnen, bl. a. bensen, toluen, etylbensen, zylener, trikloretylen, perkloretylen, styren, kresol och nonylfenol. Resultatet av undersökningen var ingen större överraskning för . I stora undersökning av reningsverken (SWEP) studerade man bl. a. giftiga organiska ämnen, främst i avloppsvattnet, men också en del i slammet. har också låtit ta prover på slam från nio avloppsverk runt om i landet och de håller nu på att analyseras. Man tittar bl. a. på innehåll av bekämpningsmedel, fenoxisyror, organiskt klor, cyanid, nonylfenol och dioxin. Det är självfallet viktigt att de svenska gränsvärdena för miljögifter i rötslam/avfallsslam är satta utifrån en ekologisk grundsyn. De kommunala reningsverken är i regel byggda för att bryta ned syreförbrukande ämnen och avskilja fosfor. Men ett stort antal industrier har anslutits till de kommunala reningsverken och deras avloppsvatten innehåller många andra kemikalier. Det medför att en lång rad miljöfarliga ämnen smutsar ned slammet eller åker rakt ut i havet. Det bästa sättet att komma till rätta med denna typ av kemikalier är att stoppa utsläppen till de kommunala reningsverken. Avloppsvatten från industrier som innehåller metaller och svårnedbrytbara ämnen borde alltid renas från dessa ämnen vid industrierna. Det måste vara betänkligt att de gifter som renas från avloppsvattnet kan återkomma i vår livsmedelsproduktion genom avloppsslam. Det är därför viktigt att en översyn genomförs när det gäller industrins anslutning till de kommunala reningsverken. Detta borde leda fram till en strängare lagstiftning. har i partimotion om miljöpolitiken föreslagit miljöavgifter vid utsläpp av giftiga ämnen. Detta förslag bör självfallet ingå som en del i denna översyn av lagstiftningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning som har till uppgift att föreslå en strängare lagstiftning för industrins utsläpp av giftiga och svårnedbrytbara ämnen till de kommunala reningsverken. () () 1987/88 Jo783
mot · GB02Jo784 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo784 av m. fl. (m) om åtgärder mot försurning, m. m. Socialdemokraterna har byråkratiserat miljö- och naturvården. Staten har också avsevärt ökat sitt markinnehav för naturvård. Detta har medfört att de enskilda människorna i allt mindre utsträckning känt sitt ansvar för miljö och natur. Regeringen redovisar inte hur stor del av förra årets anslag som finns oförbrukat. Föregående år uppgick reservationen till 97 milj. kr. Med hänsyn till den obefintliga motiveringen och till den kritik som framförs mot den nuvarande hanteringen av kalkning av sjöar och vattendrag gör vi samma besparing . Anslaget bör minska med 28 milj. kr. för naturvård och vård av naturreservat Enligt vår uppfattning, som framgår i vår partimotion om miljön, bör i ökad utsträckning avtal om naturvård träffas med berörda markägare. Många av dagens naturreservat är inte av den typen vi avser med naturreservat. Dessa bör få en annan status och ägarform där naturvården säkerställs genom skötselkontrakt med den enskilde. Anslaget B7Mark för naturvård bör således minskas med 25 milj. kr. Under har vi framhållit vikten av att våra naturreservat vårdas. Då vi som vår mening framhållit att avtal med den enskilde om naturvårdande insatser i större utsträckning bör användas finner vi det motiverat att uppräkna anslaget B8 Vård av naturreservat till 50 milj. kr. Detta innebär en höjning med 2,7 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. Med anledning av vad som anförts hemställs 1. att till anslaget B5 Åtgärder mot försurning för /89 anslår , 2. att till anslaget B7 för naturvård för /89 anslår , samt 3. att till anslaget B8 Vård av naturreservat m. m. för Mot. 1987/88 /89 anslår . () () () () ()
mot · GB02Jo785 · 1988-01-22 00:00:00 — av och () om svavelhalten i bunkeroljor Svaveldioxidutsläppen är fortfarande betydande, men genom minskning av svavelhalten i bl. a. eldningsoljorna har utsläppen successivt kunnat pressas ner till en lägre nivå. Målet måste ändå vara att få ner svavelhalten i eldningsoljorna ytterligare. Om t. ex. svavelhalten i tjock eldningsolja sänks från nuvarande 1 till skulle svaveldioxidutsläppen minska med . En reducering av svavelhalten i tunn eldningsolja från 0,3 till skulle minska utsläppen ytterligare. Miljöskyddslagen har i detta sammanhang haft stor betydelse. Tyvärr har den sina begränsningar. Sjöfarten som föroreningsfaktor omfattas inte av lagen. Det innebär som exempel att tankers som fraktar lågsvavlig olja från till ett svenskt raffinaderi, kan framdrivas med bunkerolja som överstiger råoljans svavelhalt. Större fartyg använder rätt ofta en tjockolja som har en svavelhalt runt 3,5 viktprocent och har en förbrukning på . Enligt uppgift innebär det att ett fartyg släpper ut lika mycket svaveldioxid som två normalvillor . Enligt vår mening bär raffinaderierna ansvar för denna situation. Det är ett diskutabelt tillvägagångssätt att först raffinera råoljan och sedan sälja restprodukterna i form av högsvavlig bunkerolja för förbränning. Vid förbränningen frigörs ett stort antal svåra föroreningar, förutom svaveldioxid även tungmetaller. Raffinaderiernas restprodukter kan naturligtvis vara ett problem för dem, men en destruktion måste vara möjlig efter de bestämmelser som gäller för företag i övrigt. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta bestämmelser för försäljning av högsvavliga produkter vid raffinaderier särskilt vad avser bunkerolja. () ()
mot · GB02Jo787 · 1988-01-25 00:00:00 — av och () om lokalisering av det planerade miljötekniska institutet till Regeringens förslag om att inrätta ett internationellt miljötekniskt institut är ett bra förslag som vi välkomnar. Däremot ifrågasätter vi mycket starkt regeringens avsikt att förlägga institutet till , där det finns en kraftig koncentration av statlig verksamhet. Dessutom finns huvuddelen av de miljöproblem som uppmärksammats på . Försurning, övergödsling av havet, trafikens miljöpåverkan och de importerade miljöproblemen, allt kommer till ovanligt tydligt uttryck i . På i är miljöproblemen så allvarliga att miljöminister initierat ett särskilt miljöprojekt för att lösa problemen. Områden som också är viktiga att följa ur luftföroreningssynpunkt är Stenungsundsområdet med sin petrokemiska industri och Lysekilsområdet med sitt oljeraffinaderi. Det finns mycket god kompetens på miljöforskningens område i . Nämnas kan bl. a. och som är ledande inom havsmiljö- och skogsskadeforskning, luftvårdsforskningsavdelningen inom och luftvårdsforskning, marinbiologiska institutionerna i och i . Det finns enligt vår mening många och starka skäl för en lokalisering av det föreslagna internationella miljöinstitutet till . Eftersom dessa skäl är mycket väl kända också av miljöministern och regeringen bör regeringen ompröva sin inställning till lokalisering av det föreslagna miljöteknikinstitutet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om lokalisering av det planerade miljötekniska institutet till . () () 1 1987188.3 sami NrJo787-791
mot · GB02Jo788 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo788 av och (fp) om naturvård i odlingslandskapet Den pågående rationaliseringen av jordbruket medför en utarmning av det tidigare mer varierade odlingslandskapet med åker, ängs- och hagmark framhåller i anslutning till årets budgetproposition. Verket har startat ett projekt för naturvård i odlingslandskapet kallat . Med stöd av de anslag som stått till förfogande har femårsavtal tecknats med ett antal lantbrukare som visat intresse för att hålla jordbrukslandskapet öppet. Det finns nu så många avtal att tillgängligt anslag förbrukats. Inga nya avtal kan tecknas trots att många nytillkomna lantbrukare vill vara med i projektet. har beräknat att möjligheter finns att hålla ca 60 000 ha av det karaktäristiska odlingslandskapet öppet om tillräckliga resurser kan ställas till förfogande och verket har därför begärt en utökning av anslaget med 5 miljoner i årets budget. Med en rimlig uppräkning av anslagsnivån anser verket att möjligheter finns att uppnå den målsättning som redovisats. har i sin partimotion angående en effektivare miljövård bl. a. framhållit att det traditionella odlingslandskapet har utomordentliga värden: kulturhistoriska, biologiska och estetiska. Det handlar om hagar, ängar, märgelgravar, om skog och om landskapets växlingsrikedom. Men hänvisning till de stora behov som föreligger föreslås i partimotionen att förslag om ytterligare 5 miljoner i anslag skall bifallas. Förslag om anslagsförstärkning har redovisats. Det är enligt vår uppfattning mycket angeläget att det projekt som har startat kan fullföljas och vi anser att bör ge regeringen denna uppfattning till känna. Föredragande statsråd delar tydligen vår uppfattning att det är angeläget att projektet fortsätter men inga ytterligare anslag ställs till förfogande. Detta innebär att projektet måste stanna på nuvarande nivå. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör fullföljas under nästa budgetår enligt de riktlinjer som har utarbetat. () (fp) 1987/88 Jo788 1* 1987188.3sami.
mot · GB02Jo792 · 1988-01-26 00:00:00 — av () om tillvaratagande av freon En undersökning från visar att ca hälften av kommunens totala freonutsläpp på kommer från kylanläggningar. kan vem som helst starta en reparationsfirma för kylanläggningar, inköpa freon och tappa ur och fylla på kylsystem. beräknar att drygt freon släpps ut i samband med kylreparationer och ca pyser ut vid kassering av kylskåp på soptippar. finns inga klara regler för hur freon skall hanteras. Den enda uttryckliga regleringen gäller freon som drivmedel i sprayburkar. Ovan redovisade siffror ger en fingervisning över hur utsläppen av freon fördelar sig. Självklart finns det lokala variationer beroende på olika orters företagsstruktur. Vad som ändock kan anses vara belagt är att kylaggregat tillhör den kategori som släpper ut mest. Detta borde på något sätt åtgärdas. Stimulanser borde ges till företag för att möjliggöra återvinning och lagring av freon. finns det i kommun försök att återvinna freon. Kommunen är först i landet med att ta till vara freonet ur kasserade frysar och kylskåp. Detta gör man genom en pump som suger ut freonet ur kylskåpen. har i sin partimotion om miljöfrågor begärt en återvinningsplan som bl. a. omfattar freoner. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om dels en plan för fungerande återvinning av freon, dels i samband med antagandet av en sådan återvinningsplan, att kommuner, kylfirmor och entreprenörer skall åläggas obligatorisk sugning av freoner vid kassering av kylanläggningar. 1 1987/88.
mot · GB02Jo795 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo795 av och () om tillsynsrutiner vid miljökontroll Mycket ofta uppdagas olika olägenheter från industrier och andra verksamheter, som prövats av . Anledningen torde vara att koncessionssystemet har avsevärda brister. Myndigheterna överlåter av kostnadsskäl till företagen att själva utföra föreskrivna kontroller. Det är ungefär samma sak som om polisen vid gripandet av en rattfyllerist skulle överlåta till denne att själv ta blodprov och sedan gå till posten med provet för insändandet till laboratoriet! Den tillsyn som länsmyndigheterna skall utöva föregås så gott som alltid av en avisering av besöket. Företaget kan då städa upp samt underlåta att utföra produktion som är av tvivelaktigt slag. Från regeringens sida (genom ) har man velat göra gällande att facket sköter erforderlig tillsyn. Så är det faktiskt inte. Många bedömare anser att tillsynen måste skärpas på de företag som omfattas av koncessionsbestämmelser. Annars kommer man aldrig tillrätta med olaga utsläpp. Tillsynsrutinema vid länsstyrelsernas naturvårdsenheter måste genomgå en radikal förändring. Eventuellt skulle man kunna införa en kontroll genom en typ av svarta gäng, som regionsvis kommer oanmälda till koncessionsprövade företag och vidtar kontroller. Sådan verksamhet förekommer i andra sammanhang. Den kommunala tillsynen bl. a. tillgår på det sättet liksom viss skattekontroll, yrkesinspektion osv. Enbart vetskapen om att oanmäld kontroll kan förekomma kan verka preventivt. kunde många överutsläpp begränsas och därmed också dyrbara polisundersökningar med åtföljande rättegångar, som i normalfallen inte leder till sanktioner av betydelse. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att pröva frågan om en skärpning och nya rutiner avseende kontrollen av koncessionsprövade verksamheter.
mot · GB02Jo797 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo797 om en besöksanläggning vid sjön Sjön i västra erbjuder sina besökare en unik naturupplevelse. Här kan rördromen, skäggmesen, den bruna kärrhöken m. fl. fågelarter studeras i en tämligen orörd miljö. har i våtmarkskonventionen (Convention on Wetlands) förbundit sig att bevara denna miljö. För att öka tillgängligheten och för att värna miljön har det etablerats besöksanläggningar vid många naturobjekt i vårt land och i omvärlden. och nationalpark är två exempel. i har tillsammans med Världsnaturfonden instiftat Tåkemfonden WWF i syfte att hålla den löpande skötseln och informationen på en acceptabel nivå. är insamlingsresultatet tillfredsställande. Många enskilda och en hel del organisationer i har bidragit. För att kunna etablera en besöksanläggning vid Tåkem fordras emellertid ytterligare resurser. Den vid har kostat 10,5 milj. kr., varav staten svarat för . En liknande statlig insats vid förefaller rimlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av medel till en besöksanläggning vid Tåkem.
mot · GB02Jo798 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo798 av och () om försökskalkning av skogsmark Den fortgående försurningen av bl. a. skogsmark är ett av vår tids största miljöhot, med omfattande skogsskador som följd. utgör härvidlag ett av de mest drabbade länen, viket bl. a. framgår av en flygbildsinventering av skogsskador som utförts av . i bedriver begränsade mätningar av nederbördens pH-värde. Dessa visar på genomsnittligt uppmätta pH-värden i nederbörden strax över pH . Enbart genom nederbördens påverkan sker sålunda en raskt fortgående försurning. Den långsiktiga varaktiga lösningen på försurningsproblemen kan endast åstadkommas genom en eliminering av utsläppen såväl nationellt som internationellt. I det kortsiktiga perspektivet måste emellertid även andra åtgärder vidtas. I våra sjöar och vattendrag har kalkning visat sig vara en effektiv överlevnadsåtgärd. Erfarenheterna av kalkning av skogsmark är ytterst begränsade, varför kalkning i skogsmark i stor skala ej kan rekommenderas. Ytterligare erfarenheter bör utvinnas genom försöksverksamhet, vilken p. g. a. länets utsatta läge med fördel bör kunna lokaliseras till . Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att begär att regeringen avsätter erforderliga medel för försökskalkning av skogsmark, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att sådan försökskalkning bör förläggas till .
mot · GB02Jo799 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo799 om informationsannonsering om följder i Vilka egentliga skadeverkningar hade kärnkraftshaveriet i Tjernobyl på människors hälsa i ? Av vissa rapporter att döma uppstod inga medicinska skador på någon svensk med anledning av . Många påståenden görs dock som åtminstone ger intryck av att medicinska skador skulle ha uppkommit hos människor i . Uppgifter beträffande skadeverkningar på gröda och annat i naturen är också motstridiga. Uppenbart är att massor med ovederhäftigheter har spritts genom massmedia om och dess konsekvenser. Skräckbilder har målats upp om höga cesiumhalter hos människor och djur. Andra uppgifter ger vid handen att en person som röker skadas mera av detta än när han äter en biff av en ren med becquerellhalten 10 000 per kg Vad är sanningen? Borde inte svenska folket ha rätt att begära en offentlig saklig information? Det är min uppfattning. Och jag anser att en sådan sammanställning av information beträffande verkningar i bör sammanställas och ges ut av regeringen. Jag utgår nämligen ifrån att regeringen i detta avseende vill ge korrekta uppgifter och därmed vederlägga alla osakligheter som för många människor i vårt land lett till en skräckbild av kärnkraften och följderna av . Den officiella information jag efterlyser och föreslår bör ges genom en väl synlig dagspressannonsering senast innevarande år. 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen sammanställer och genom dagspressannonsering offentliggör en saklig information om eventuella medicinska skadeverkning, faktaredovisning i övrigt om uppmätta becquerellhalter och innebörden av dessa för svenskt vidkommande. 1987/88 Jo799
mot · GB02Jo801 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo801 av m. fl. om akutåtgärder och forskning för att återställa svavelvätedöda havsbottnar i m. fl. Kraftiga insatser behövs för att komma till rätta med dagens och framtidens miljöproblem. Det fortsatta miljövårdsarbetet måste bedrivas på bred front med insatser av många olika slag. Ökade kunskaper om tillståndet i miljön behövs liksom om olika miljöproblem och metoder att komma till rätta med problemen. Särskilda åtgärdsprogram måste sättas in för att lösa akuta miljöproblem såsom t. ex. försurningen, havsföroreningarna, avfallshanteringen m. m. Många av våra kustvatten och havsområden har på ett oroande sätt försämrats p. g. a. olika slag av föroreningar. Syrebristen uppträder vilket leder till att fisken flyr och massdöd av bottenlevande djur inträffar. Havskräftors död i och angränsande vattenområden liksom massutveckling av giftiga alger längs med åtföljande förbud att saluföra musslor är oroande exempel på ökade problem. Svavelvätedöda bottnar i , m. fl. vatten är en brutal verklighet. Regeringen talade i propositionen 1986/87:80 bl. a. om kartläggning och angelägna åtgärdsprogram samt kunskapsuppbyggnad på olika problemområden. Detta är givetvis bra men vi saknar även i årets budgetproposition förslag om direkta forskningsinsatser i samband med nödvändiga akutåtgärder mot t. ex. döda havsbottnar. Vi finner det angeläget att det tillskapas möjlighet att bedriva målinriktad forskning såväl av havsbiologisk som teknisk art i samband med nämnda akutinsatser. Det gäller nu att inte bara tala om åtgärder och program mot utsläpp och föroreningar. De akuta problemen måste angripas direkt på de svavelvätedöda bottnarna. Idéer och teknik finns för att göra insatser som går ut på att med luft syresätta skadade havsbottnar. Ett försöks- eller s. k. pilotprojekt bör startas i detta syfte. En mycket viktig del skulle då vara forskningsinsatsen då det gäller såväl tekniken som den havsbiologiska delen. Forskare såväl på det tekniska som det marinbiologiska och maringeologiska området måste engageras. Utvecklingen måste dokumenteras genom inventering och uppföljande studier under projektets genomförande. Viktiga erfarenheter kan uppnås då man därigenom kan följa då livet återvänder på bottnarna. Intresse finns hos företag ute i samhället för att göra de insatser som i motionen anförts. Snabba miljömässiga, näringspolitiska och samhällsekonomiska vinster kan göras om en satsning i motionens syfte sker. Medel för täckande av ovan föreslagna åtgärder bör kunna utgå inom ramen för anslag. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av forsknings- och försöksprojekt i syfte att återställa döda havsbottnar i de i motionen berörda vattnen, 2. att beslutar att kostnaderna för det i yrkande 1 angivna projektet bestrids med medel ur anslaget till 4 Miljövårdsforskning. 1987/88 Jo801 () () () Karl-Gös ta () Per Stenmarck (m)