ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02U531 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. (s) om har kraftfullt tagit ställning mot den illegala ockupationen av och för befolkningens självbestämmande. Sedan förklarades annekterat av har hundratusentals människor dödats enligt rapporter från . krigföring mot befolkningen har haft folkmordskaraktär. Krigföringen liksom klappjakten på FRETILIN:s ledare fortsätter. Ockupationsmakten har inte tillåtit FN-observatör att besöka . Förnyade ansträngningar bör göras för att en FN-observatör får studera situationen. bör verka för att för mänskliga rättigheter utser en observatör som rapporterar om kränkningar mot de mänskliga rättigheterna i . Det har hitintills inte varit möjligt att uppnå en fredlig lösning på konflikten. FN:s generalsekreterare har fått i uppdrag att försöka medla mellan den indonesiska regeringen och FRETILIN. Den bör på lämpligt sätt agera för att få generalsekreteraren att ta initiativ i enlighet med uppdraget. Uppgifter har förekommit om att svenskt krigsmateriel använts av i krigföringen mot . Det är angeläget att regeringen låter undersöka huruvida dessa uppgifter är korrekta. Befolkningen i har drabbats oerhört hårt av kriget. Förutom de mellan 100000 och 200000 som mist livet, har många tvingats fly från sina hem och förlorat möjligheterna till en rimlig utkomst. Behovet av katastrofbistånd är stort. Regeringen bör verka för utökat katastrofbistånd till befolkningen i via Internationella Röda Korset. 1 1987/88. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om FN-observatör, , undersökning angående krigsmateriel samt behovet av katastrofbistånd till . () ()
mot · GB02U533 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:U533 av m. fl. (c, fp, vpk) om Den tidigare spanska kolonin , blev en självständig stat, Demokratiska Sahariska Arabrepubliken, RASD. har ockuperat delar av landet och fortsätter sitt grymma ockupationskrig. Stora delar av den västsahariska befolkningen har genom ockupationen tvingats lämna sitt land och lever i flyktingläger i nära den Västsahariska gränsen. I lägren har befrielserörelsen på ett föredömligt sätt byggt upp ett fungerande samhälle med skolor, hälso- och sjukvård etc. Livsmedelsförsörjningen sker genom tillförsel utifrån. Flyktinglägren är beroende av ett ökat ekonomiskt stöd. har befolkningen vuxit. Saharier från norra och från de av ockuperade områdena har sökt sig till lägren. Man har bildat fyra provinser i stället för tre. Biståndet bör därför ökas till 20 milj. kr. och kanaliseras direkt till Polisario. Polisarios kamp för frihet åt sitt land har tillvunnit sig stor respekt och internationellt stöd. FN sände 1987 en delegation för att studera de tekniska möjligheterna att genomföra en folkomröstning och tillämpa FN-resolutionen . I samband med besöket arresterades många sahariska män och kvinnor i av de marockanska polisstyrkorna. har i resolution begärt att de tillfångatagna skall släppas fria. bör internationellt verka för att dessa politiska fångar frisläpps av . bör i FN framlägga förslag om tillbakadragande av sina trupper från . bör verka för att FN-resolutionen fullföljs. 1987/88 U533 Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar om ett anslag på 20 milj. kr. att utbetalas direkt till Polisario, 2. att hos regeringen begär att verkar för frisläppande av fångar, 3. att hos regeringen begär att i FN lägger fram förslag om tillbakadragande av sina trupper från , 4. att hos regeringen begär att verkar för att FNresolutionerna om fullföljs. (vpk) ()
mot · GB02U536 · 1988-01-26 00:00:00 — av (c) om en fredskonferens om , m. m. Situationen i är djupt oroande. började sammandrabbningar i mellan israeliska soldater och palestinska ungdomar ta fart. Det hade då länge varit tyst om . Kriget var av större intresse för massmedia än den svårlösta och komplicerade Mellanöstern-frågan. har och varit ockuperat av . De palestinska ungdomarna känner desperation över sin tillvaro. Många lever i flyktingläger sedan födelsen - utan frihet och utan hopp för framtiden. I skrivande stund - - har ett 40-tal palestinier dödats. har tagit till brutala metoder gentemot ungdomarna. Det finns anledning att känna oro inför den fortsatta utvecklingen. Situationen i är ohållbar. Ockupationen är djupt tragisk. Den innebär lidande för palestinierna men den innebär också ett hot mot staten egen existens. Fler och fler i och utanför är medvetna om detta. Vår grunduppfattning i råder det enighet om: erkänner både israelernas och palestiniernas rätt till egen stat och självbestämmande. Enligt vår långa utrikespolitiska tradition har vi en skyldighet att påtala de brott mot mänskliga rättigheter som sker - oavsett var de sker och vem som begår dem. Att kritisera ett land för brott mot mänskliga rättigheter kan synas dömande, men är enligt min mening djupast sett en handling av solidaritet. Men vi har också en annan skyldighet: att se om vi kan hjälpa på något sätt. Vi måste trycka på opinionen för att få till stånd en fredskonferens i FN:s regi. Vi måste försöka få israeler och palestinier att närma sig varandra. Vi måste stödja de progressiva krafter som har omsorg både om palestinierna och israelerna. Vi måste stödja de ockuperade områdenas möjligheter att exportera t. ex. till . Det är ett förslag som framförts från den israeliska oppositionen. Ofta tas upp och hans insatser för att rädda judar - naturligtvis med all rätt. Ovissheten om hans öde spelar naturligtvis också in. Men varför förbigås med tystnad? Hans namn finns i FNhuset utanför andaktsrummet, hans och . För övrigt nämns aldrig hans namn. Med sina vita bussar räddade före krigsslutet över 20000 personer från 27 olika nationer. Mellan en tred- Mot. jedel och hälften var judar. Det var också . Denna dag - - bör högtidlighållas. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att begär att regeringen i internationella sammanhang verkar för en fredskonferens om i FN:s regi, 2. att begär att regeringen stöder de progressiva krafter som har omsorg både om israeler och palestinier, 3. att uttalar att bör högtidlighålla minnet av och .
mot · GB02U538 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:U538 av andre vice talman () om en Nordisk ombudsman I motion till förra årets riksdag föreslog jag att en Nordisk ombudsman skulle inrättas. Skälet för mitt förslag var den snårskog av bestämmelser som komplicerar för den enskilde som flyttar mellan nordiska länder eller är gränsgångare mellan två nordiska länder. För den fasta befolkningen i gränstrakterna finns också en rad tull- och gränsproblem som de anser är svåra att klara av på egen hand. Jag framhöll i motionen att det skulle vara av ett mycket stort värde för den enskilde medborgaren om denne visste att det finns en samlad rådgivningsmyndighet - en Nordisk ombudsman - som man kunde vända sig till. Låt mig nämna några exempel på bestämmelser som hindrar rörelser över de nordiska gränserna: - Möjligheten för gränsbo att i hemlandet få köra bil om bilen är registrerad i det andra landet där man har sitt arbete. - Skatteproblem för den som arbetar i ett land och bor i ett annat. Ett exempel är avdragsrätten för ränta på villalån. - Olika bestämmelser för jakttider och fridlysning av djur. - Olika bestämmelser för vissa yrkesutövare att arbeta över gränsen. Det gäller bl. a. revisorer, mäklare m.fl. - Olika bestämmelser när det gäller lös och fast egendom vid villa- och fastighetsförsäljning. - Krångliga bestämmelser för den som bor i ett land och får arbete i grannlandet. - Osmidiga bestämmelser när det gäller att medföra vapen för jakt i det andra landet. - Opraktiska bestämmelser när man skadskjuter ett djur - vid t. ex. älgjakt - och djuret går över gränsen. Vidare skulle en Nordisk ombudsman ha många områden att informera om. Det gäller t. ex.: - Information om allemansrättens innehåll och begränsningar. - Information om regler för bilförsäkring och trafiklagstiftning. - Information av receptgiltighet, körkortsgiltighet, pensioner, bidragsbestämmelser, avdragsbestämmelser m. m. Erfarenheten visar hur trögt det går att få en samordning till stånd av olika bestämmelser och en likformighet av dessa i de olika nordiska länderna. När utskottet behandlade min motion till förra årets riksdag medgav man Mot. 1987/88 detta och påpekade att det onekligen fortfarande finns många hinder kvar U538 som komplicerar för den enskilde. Utskottet fortsätter: En successiv förbättring sker i den service som ges av myndigheterna i form av rådgivning och upplysning till allmänheten. Det finns dock utrymme för ytterligare förbättringar. Det mest överraskande är utskottets slutsats att informationen och servicen till allmänheten bör behållas splittrad hos de redan existerande myndigheterna. Jag delar i högsta grad utskottets bedömning att informationen och rådgivningen bör förbättras. Men det är min bestämda övertygelse att denna förbättring - som alla är ense om att den behövs - bäst sker genom en samlad rådgivande myndighet, en informations- och serviceinrättning för allmänheten. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att begär att regeringen tar initiativ till inrättande av en Nordisk ombudsman.
mot · GB02U540 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:U540 av () om föräldrarätten I tilläggsprotokollet av till europeiska konvention angående skyddet för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna sägs i artikel 2: Vid utövandet av den verksamhet staten kan påtaga sig i fråga om uppfostran och undervisning skall staten respektera föräldrarnas rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse. Då 1953 ratificerade tilläggsprotokollet gjordes förbehåll mot artikel 2 av innebörden att inte kan medge föräldrar rätt att under hänvisning till deras filosofiska övertygelse, erhålla befrielse från delar av skolans kristendomsundervisning och att befrielse från skolornas kristendomsundervisning endast kan medges elever med annan trosbekännelse än , för vilka tillfredsställande religionsundervisning är ordnad. När försök har gjorts av olika religiösa grupper, kristna eller andra att erhålla befrielse från skolans religionsundervisning så har detta inte medgetts utom för katoliker och mosaiska trosbekännare. När behandlade denna fråga hänvisades det till att den svenska religionsundervisningen är objektiv. Något skäl för befrielse från den skulle därför inte kunna finnas. Det påstods bland annat från SÖ att artikel 2 av tilläggsprotokollet inte är formulerad med avseende på svenska förhållanden. om de mänskliga rättigheterna är tillkommen som ett skydd mot diktaturernas försök till indoktrinering av barn och ungdom mot föräldrarnas vilja. Varje stat kan utsättas för risker av en smygande indoktrinering i frågor av religiös, politisk och filosofisk natur. hävdar alltså att genom läroplaners och skollagens krav på objektivitet så har ett tillräckligt skydd för föräldrarätten skapats. Detta är ett slags hybris. Objektivitet är liksom begreppet effektivitet ett relativt begrepp. Det finns därför inget skäl att behålla den reservation mot föräldrarätten som gjorde vid ratificeringen av artikel 2. Föräldrarätten är av stor betydelse för en utveckling av mångfalden i samhället. Den snävsyn som uppvisats när det gäller reservationen till artikel 2 i tilläggsprotokollet har även visat sig i negativ behandling av svenska friskolor . Vi kristdemokrater lägger stor vikt vid föräldrarätten och religionsfriheten, vilken också innebär en frihet till religion. Föräldrarätten är en bärare av den demokratiska mångfalden och därför anser kds att den bör inskrivas i grundlagen. 1987/88 U540 Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till återkallande av reservationen till artikel 2 i tilläggsprotokollet av till europeiska konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, [att beslutar att hos regeringen begära förslag till ändring av regeringsformens andra kapitel så att föräldrarätten i ovan nämnda artikel 2 blir grundlagsfäst.1] ' 1987/88: K229
mot · GB02U6 · 1988-01-25 00:00:00 — 2. att som sin meningg ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att underlätta utbytet mellan europeiska och svenska ungdomar, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en bättre analys av de villkor EG-samarbetet ställer svenskt näringsliv inför, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts om EG-samarbete beträffande tjänstesek- U6 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskt deltagande i en öppen bank- och försäkringsmarknad i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett regelbundet informations- och meningsutbyte med EG i miljövårdsfrågor, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgångspunkter för strävanden att medverka i integrationen och samarbetet i , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att målet för svensk EG-politik måste vara att svenska medborgare och företag på vitbokens alla områden får åtnjuta samma fri- och rättigheter som medborgare och företag i EG:s medlemsländer samt att svenskar och svenska företag inte i något hänseende skall diskrimineras. () () () () () ()
mot · GB02Ub201 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub201 av och () om mobbning och våld i anslutning till skolarbetet 1987/88 Ub201211 Mobbning och tendenser till våldshandlingar är trots mycket arbete från politiker, skolmyndigheter och sociala myndigheter i många av kommuner ännu ett stort problem i våra svenska skolor. Tyvärr ser det inte ut som att vi klarar av detta problem på ett sätt som gör att alla elever och lärare kan känna den trygghet i skolarbetet som man bör kunna känna i vår skola. Mobbning och olika slags våld har alltid funnits i samband med skolarbetet elever emellan. Det som oroar är att mobbningen har en tendens att öka, och problemen verkar bli större för var dag som går. Mobbningen blir också råare och mer aggressiv. har många olika undersökningar gjorts angående mobbningen i våra skolor. Alla har givit till resultat att mobbning förekommer och att den har blivit råare. Innerst inne vet barnen som mobbar att detta är fel. De vuxna måste ta ansvar för vad de ser och hör. Föräldrarna har givetvis också en stor uppgift att hjälpa till med att ta itu med problemen. Lärarna måste på ett klart och tydligt sätt markera att de inte tolererar mobbning samt snabbt ingripa för att avvärja mobbningstendenser när det uppdagas att sådana finns. Det är lätt att föreställa sig hur det är att genomleva sin skoltid med ständig ångest, otrygghet och dålig självkänsla. Det är inte förvånande att nedvärderingen av det egna jaget ibland kan bli så fullständig att självmord kan upplevas som enda utvägen. Mobbningen på låg- och mellanstadiet är mycket mer omfattande än man trott. Det är ofta äldre elever som mobbar de yngre. Det är vanligare att elever mobbas i låg- och mellanstadiet än i högstadiet. Mobbningen har alltid varit ett mycket större problem bland pojkar än bland flickor. har denna tendens förskjutits betydligt. Mobbning har blivit mycket vanligare bland flickor men utförs på ett annorlunda sätt än bland pojkar. Det är bland flickor vanligare med utfrysning och psykiska handlingar, medan pojkar oftare använder öppna angrepp på offret. Införande av rastvakter är en mycket effektiv åtgärd, det visar utvärderingar som gjorts. Det finns ett klart samband mellan lärartätheten på skolgården och omfånget av mobbningen. har också i betydligt större utsträckning än tidigare 1 1987188.3 sami. mobbning förekommit mot lärare från elevers sida, vilket måste uppmärksammas. Det måste vara en grundläggande rättighet för eleverna och lärare att känna sig trygga i skolan. Man kan också fråga sig vilken uppfattning en elev som gång på gång plågas av andra elever, utan att vuxna ingriper, får om samhällets värderingar. De åtgärder som vidtagits har uppenbarligen varit otillräckliga. bör därför hos regeringen begära en grundlig översyn av mobbningen i skolan samt förslag om aktiviteter för att hindra dessa tendenser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en grundlig översyn av mobbningen i skolan samt förslag om aktiviteter för att hindra dessa tendenser i våra skolor. () () 1987/88 Ub201
mot · GB02Ub202 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub202 av () om timme till förfogande i I motion 1986/87:Ub243 hemställde undertecknad att skulle ge regeringen till känna att till förfogande bör införas i . Skälet för detta är att en mängd olika aktiviteter avbryter undervisningen inom hela . Det rör sig om kortare eller längre inplanerade eller plötsligt infallande avbrott under undervisningstid, t. ex. för läkarundersökningar, besök hos skolsköterskan, fotografering av klassen, tandläkarbesök, fluorsköljning, meddelande av olika slag, förberedelser för studiebesök och idrottsdagar, kontroll av frånvaro, besök av olika personer, teaterföreställningar och information från organisationer. I motionen anfördes: Alla dessa aktiviteter för hela eller delar av undervisningsgruppen är säkerligen var för sig angelägna. Tillsammans går det dock åt mycket av lektionstid för annat än undervisning. drabbas vissa ämnen av oproportionerligt många avbrott. Förutom att undervisning på detta sätt går bort kan eleverna lätt få intrycket att annat är viktigare än undervisningen. För lärarna känns det ibland som om man motarbetas i sin ambition att planera undervisningen så att den blir så stimulerande och metodiskt och pedagogiskt så bra som möjligt. Färdighetsämnen såsom språk kräver en särskilt systematisk och välplanerad lärogång med täta och många övningstillfällen. Det kan vara mycket svårt för eleverna att komma i fatt om de måste gå ifrån lektioner eller om hela gruppen får för få tillfällen att öva. I budgetpropositionen anges att det kan finnas anledning att göra vissa ändringar i timplanen. I det sammanhanget bör övervägas att införa en 'timme till förfogande i , där alla dessa aktiviteter som avbryter undervisningen får komma in. Det skulle innebära en avsevärd kvalitetshöjning om ämnena därmed skulle få ha sin undervisningtid utan avbrott. avstyrkte motionen, eftersom det enligt utskottet var svårt att överblicka konsekvenserna - inte minst de ekonomiska - av förslaget. Utskottet sa vidare: "Utskottet vill - i likhet med motionären understryka vikten av att den timplanebundna undervisningstiden i olika ämnen inte utnyttjas för andra ändamål än vad den enligt bestämmelserna i läroplan och skolförordning är avsedd för. Utskottet utgår från att skolstyrelserna följer utvecklingen i detta hänseende. Vad utskottet enligt ovan understrukit är väsentligt. För de flesta som 1 * 1987/88.3 sami. arbetar i torde det dock stå klart att i praktiken kommer avbrotten under lektionstid att fortsätta om inte särksild tid avsätts. För att förstärka undervisningens kvalitet är det nödvändigt att låta undervisningen få fortgå utan avbrott och att meddelanden och andra aktiviteter får ske till förfogande eller på annat sätt utanför lektionstid. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att till förfogande i enligt vad i motionen anförts bör utredas. 1987/88 Ub202
mot · GB02Ub203 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub203 om fortsatt stöd till utbildning av behandlingsassistenter För att nå framgång i behandlingsarbetet med tunga missbrukare är det viktigt att vårdarbetarna har en god utbildning och hög kompetens. Förutom goda kunskaper är också engagemang, intresse och personlig lämplighet andra viktiga förutsättningar. Utan grundliga kunskaper om missbrukarna, deras behov och problem riskerar behandlingsarbetet att bli kortsiktigt och ytligt. Enbart engagemang utan tillräckliga kunskaper kan leda till s. k. utbränning av vårdarbetarna och till att verksamheten inte kan klara sina uppgifter. Utbildnigsnivån inom institutionerna för missbrukarvård är ojämn. Många lär sig sitt yrke genom erfarenhet och i vissa fall genom utbildningsprogram på behandlingsenheterna. En specialiserad utbildning för personal vid behandlingshem finns vid en ettårig utbildningslinje vid Stensunds folkhögskola, (dvs. 40 veckors praktik, teoridelen omfattar ). Denna utbildning startade i samarbete med 1984. Att uppdraget gick till Stensund berodde på att skolan blivit känd för att den så väl lyckats utnyttja de resurser som internatet erbjuder. Man har skapat en i verklig mening terapeutisk miljö på skolan - en drogfri, studiemotiverande miljö som ställer stora krav på både elever och personal beträffande personlighetsutvecklande solidaritetsarbete. Genom att skolan förutom en allmän linje också har en fritidsledarlinje och ett gott fungerande samarbete med behandlingshem för missbrukare ansågs den väl lämpad som plats för en utbildning av behandlingsassistenter. De studerande får från kurslitteratur, föreläsningar och diskussioner samt genom erfarenhet från praktikarbete ute på behandlingshemmen en bild av problemen i dagens samhälle, speciellt då av utslagning och missbruk. De blir medvetna om behandlingshemmens roll och uppgifter i samhället och kopplingen mellan samhällsproblemen och de metoder behandlingshemmen bör tillämpa, och de får utförliga kunskaper om hur arbetet på ett behandlingshem drivs. Utbildningen som blev känd utanför ledde till att personal från hela landet sökte sig till denna utbildning med följd att ej ansåg sig ensam kunna stödja utbildningen ekonomiskt och drog in sitt anslag . På grund härav hotades hela utbildningen med nedläggning. Då behov av utbildade behandlingsassistenter är stort och utbildningen vid Stensunds folkhögskola ansågs betydelsefull har ur anslaget Stöd till utvecklings- och försöksverksamhet vid institutionsvård beviljat folkhögskolan ett anslag med . för /88. Då behovet av utbildad personal vid behandlingshemmen är stort är det viktigt att fortsatt stöd till även utgår fortsättningsvis samt att bidraget beviljas ur anslag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt stöd till . 1987/88 Ub203
mot · GB02Ub204 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub204 av m. fl. (s) om tillsättningen av lärartjänster I mångå kommuner uppstår problem i samband med tillsättande av lärartjänster - särskilt vid nytt läsår. Grunden till problemet ligger i gällande författningsbestämmelser som ger möjlighet för lärare att i samband med eller t. o. m. efter skolstarten, med mycket kort varsel, lämna en tjänst för att tillträda en annan. När en ny tjänst accepteras upphör det tidigare förordnandet med omedelbar verkan enligt lagen om offentlig anställning (). Dessa förhållanden är svåra att hantera för kommunerna. Skolledningen vet inte ens när läsåret börjar om den med säkerhet disponerar över den personal som den planerat för. Detta drabbar undervisningen, då i vissa fall klasser saknar lärare vid skolstarten. Skolarbetet försenas och kan inte utföras i enlighet med upprättad plan. Dessa anställningsvillkor försvårar allvarligt skolledningens planering, som elevernas utbildning blir lidande. En översyn av gällande bestämmelser i detta avseende med inriktning på rimliga uppsägningstider skulle innebära en påtaglig förbättring för undervisning och planering. Denna översyn bör givetvis ta rimlig hänsyn till såväl kommunernas som lärarnas intressen och bör bedrivas med beaktande av båda parters och de fackliga organisationernas synpunkter. Inom arbetsmarknaden i övrigt råder ömsesidig uppsägningstid som regel. Denna varierar för olika avtalsområden. Det borde vara rimligt att för denna typ av tjänster följa en gängse uppsägningstid av minst en månad. Ändrade regler för tillsättande av lärartjänster i enlighet med vad som anförs i motionen är ytterst angeläget för att möjliggöra en rimlig planering av skolans arbete. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade regler för tillsättande av lärartjänster. () ()