mot · GB02So502 · 1988-01-26 00:00:00 — Yrkesansvaret är individuellt och gäller såväl sjukvårdsbiträden som läkare; alla står under tillsyn. Alla har ett självständigt ansvar för sina bedömningar, beslut och åtgärder, dvs. för sitt yrkesmässiga handlande inom sitt kompetensområde. Utöver detta har överläkare ett ytterligare lagfäst medicinskt ledningsansvar som innebär ett yttersta ansvar för att underställd personal fullgör sina medicinska åligganden. Däremot bör det administrativa ledningsansvaret mycket väl kunna bäras av andra än läkare som har tillräcklig och nödvändig utbildning. På sjukhem och i hemsjukvården där vården först och främst gäller omvårdnad är det enligt vår uppfattning t. o. m. lämpligare att en sjuksköterska åläggs ledningsansvaret. På flera håll i har sjuksköterskor utsetts till klinikchefer och bitr. klinikchefer i kraft av sin administrativa, ekonomiska och omvårdnadskompetens. Det är dags att bryta traditionerna. Låt de som leder i praktiken bli ledare även på papperet och använd den medicinska sakkunskapen för uppgifter där den verkligen behövs. Det är inte heller till nackdel för rekryteringen av välutbildad sjukvårdspersonal att det öppnas nya karriärvägar. Vi behöver bra yrkesfolk som stannar kvar i sjukvården. Organisationen som stöd för omvårdnaden Dagens vårdorganisation är uppbyggd främst för att stödja den medicinska vården. Brister i organisationen kan i viss mån överbryggas av kunnig och intresserad personal men inte hur långt som helst. Högt arbetstempo, ökad användning av avancerad teknik, stora vårdbehov hos de flesta patienter tillsammans med stor personalomsättning ställer höga krav på dagens vårdpersonal. Det är hög tid att komma till rätta med de brister som finns i organisationen. Det s. k. rondsystemet lever fortfarande kvar på många håll, trots att det är väl känt att det försvårar en helhetssyn på patienterna. Rondsystemet bygger på en arbetsfördelning som utgår från olika deluppgifter som skall utföras med eller runt patienten. Ingen vårdare har en helhetsbild av patienterna. Personalen upplever frustration eftersom den genom organisationen hindras att skapa en meningsfull relation till patienterna. Olika försök bör uppmuntras i syfte att öka vårdpersonalens möjligheter att ta ett individuellt omvårdnadsansvar för varje enskild patient. Det är väsentligt att de olika försök som görs runt om i landet med "par-vård (en sjuksköterska och en undersköterska i par ansvarar tillsammans för ett antal patienters omvårdnad) och primary nursing (samtliga som arbetar på vårdavdelningen är leg. sjuksköterskor) lyfts fram och utvärderas. Ett särskilt ansvar för uppföljning på riksnivå bör läggas på Spri. Vad kännetecknar då en bra organisation som stöd för omvårdnad? Vi vill främst peka på följande: Det finns en uttalad och förankrad vårdfilosofi som både beskriver vad god vård innebär och vad som krävs av yrkesskicklighet och kunskap för att kunna genomföra denna vård. Vårdfilosofin innehåller också beskrivningar av de yttre förutsättningar som krävs i form av olika stödsystem som organisation, utvecklingsprogram etc. Vårdfilosofin är känd och accepterad av personalen. Förståelse för avdelningsföreståndarens betydelse. Vårdarbetet väcker lätt känslor av otillräcklighet och osäkerhet hos vårdaren. För att orka arbeta med sjuka, hjälpbehövande människor krävs en öppen och varm arbetsgemenskap och en trygg och stödjande arbetsledning som också stödjer och uppmuntrar utveckling och förnyelse. Den som kan skapa ett sådant klimat är avdelningsföreståndaren. Det är hon som finns inne i verksamheten och därför kan såväl hejda oönskade beteenden som uppmuntra positiv utveckling. Men för detta krävs att hennes roll blir tydlig och att hon tillerkänns rätten att vara auktoritet inom sitt område omvårdnad. En individuell vårdplanering för varje patient. har vi, åtminstone inom akutsjukvården, varit vana att i planeringen utgå från patientens diagnos. Det är naturligtvis viktigt eftersom patienten kommer in för att få sin sjukdom botad eller behandlad. Men om vi menar att en god omvårdnad är en förutsättning för framgångsrik medicinsk behandling måste sjuksköterskorna också göra en planering utgående från varje enskild individs speciella behov av omvårdnad. Vårdplanen skapar trygghet och säkerhet för såväl patient som personal. Dels ligger trygghet i det förutsägbara, att man vet ganska väl vad som kommer att hända, dels ligger det trygghet och säkerhet i att alla ansvariga har tillgång till samma information. En stor trygghet ligger också i att patienten därigenom får förtroende för vårdpersonalens kompetens. Skall vi komma till rätta med dagens situation inom vården är det viktigt att vi börjar att förändra vårdorganisationen. På många håll har man redan hunnit långt och kan också redovisa goda resultat. Men i det arbetet måste människor med omvårdnadskunskap ha det största inflytandet. För att citera (Director of ) vid i : De som inte förstår vad kärnan i patientvård och omvårdnad egentligen är, förstår heller aldrig varför åtgärder som personalförstärkningar, utbildningsprogram, forskningsprojekt osv. inte löser problemen. Med hänvisning till vad vi i motionen anfört hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att det tredje året på gymnasieskolans vårdlinje startar redan fr. o.m. /89,'] [att som sin mening ger regeringen till känna att det tredje året på gymnasieskolans vårdlinje bör få ett innehåll i enlighet med vad som anförts i motionen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna att förtursreglerna för antagning till gymnasieskolans vårdlinje tas bort,1] [att begär att regeringen låter genomföra en försöksverksamhet med prövotid för elever på gymnasieskolans vårdlinje på sätt som i motionen anförts,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vårdutbildningarnas praktisk-kliniska del,1] [att hos regeringen begär förslag om utökning av platsantalet på vårdinriktad kompletteringskurs i enlighet med vad som i motionen anförts,1] [att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att starta försöksverksamhet i syfte att bredda rekryteringsunderlaget för utbildning till sjuksköterska i enlighet med förslag,1] [att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att utreda en forskarutbildning parallell med de medellånga vårdutbildningarna enligt vad som anförts i motionen,1] [att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att utarbeta en organisation för omvårdnadsforskningen i landet,1] [att avslår regeringens förslag om minskad antagning till vårdlärarlinjen i enlighet med vad som anförts i motionen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om i ,2] 1. att hos regeringen begär att SPRI utvecklar och anpassar instrument för svenska förhållanden inom kvalitetskontroll/ kvalitetsbedömningar i omvårdnadsarbete, 2. att hos regeringen begär att SPRI prioriterar arbetsuppgiften spridning av internationella och nationella forskningsresultat som gäller kvalitetsbedömningar och kvalitetskontroll i omvårdnadsarbete, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ledning och ansvarsfrågor inom vårdområdet, 4. att hos regeringen begär att SPRI får i uppdrag att Mot. presentera en samlad bild av de försök med förändrad vårdorganisa- So502 tion som pågår runt omkring i landet. () () () () () 1 1987/88:Ub814 2 1987/88:U223