mot · GB02Ub668 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub668 om förstärkta forskningsresurser vid högskolan i och i Sektoriell kunskapsutveckling är ett dominerande inslag i den svenska forskningspolitiken. Det institutionella uttrycket för denna politik är att det finns mer än 50 FoU-organ som planerar, administrerar och även i några fall utför forskning inom sina ansvarsområden. Härigenom har den sektoriella forskningen blivit en alltmer svåröverskådlig företeelse såväl i ett nationellt perspektiv som på lokal utförandenivå. Statsmakterna har anledning att anlägga ett helhetsperspektiv på forskningen, och av detta skäl är en övergripande nationell forskningsplanering angelägen. Denna planeringsfunktion bör enligt min mening ges en tydligare utformning. Rollfördelningen inom och på myndighetsnivå mellan FRN och UHÄ måste klargöras på ett bättre sätt. Vad som krävs är både större långsiktighet i planeringen och bättre samordning inom det totala FoU-systemet, men framför allt krävs en bättre balans mellan universitetens och sektorsorganens resurser för sektoriell och industriell kunskapsutveckling. Enligt min mening borde det ske ett successivt överförande av forskningsresurser från sektorsorgan till högskolans basorganisation. Universitetsforskningen måste ges bättre möjligheter att hävda sig vid resursavvägningen på nationell nivå. Den mest angelägna förändring som måste företas är att åstadkomma en fortsatt utbyggnad av basorganisationen så att förutsättningarna förbättras för att kunna ta emot och i samverkan med sektorsorgan genomföra större och mera långsiktiga kunskapsuppbyggande projekt. Härvidlag vill jag särskilt peka på den situation i vilken högskolan i befinner sig. För att denna enhet skall få likvärdiga förutsättningar med de äldre enheterna krävs en målmedveten rationell forskningsplanering, i vilken även hänsyn bör tas till att en mycket begränsad del av industrins resurser för forskning och utveckling finns inom . Enligt min mening bör därför UHÄ och statsmakterna även anlägga regionalpolitiska synpunkter på hur forskningsorganisationen dimensioneras för att härigenom bidra till en balanserad samhällsutveckling i olika delar av landet. Entydiga erfarenheter visar att näringslivet i allt högre grad vill etablera sig nära de kunskapsintensiva centra som universitet och större högskolor utgör. Kvalificerad utbildning och forskning är något av nyckeln inför framtidens näringslivsutveckling. Tekniska högskolan i etablerades bl. a. mot bakgrund av den insikten. kapacitet att erbjuda en högskoleteknologisk infrastruktur är avgörande för möjligheterna att dels intressera svenskt näringsliv för , dels för möjligheterna att konsolidera och utveckla nya verksamheter från det befintliga näringslivet. Högskolemiljön är basen i en sådan infrastruktur som den i sig själv är en ovärderlig leverantör av entreprenörer och kvalificerade produktidéer. Det är därför särskilt angeläget att högskolan i får en förstärkt basorganisation genom att resurserna för rådsliknande organ utanför ansvarsområde minskar. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omfördelning från sektorsforskningen till förmån för den inomvetenskapligt motiverade forskningen och för högskolan i . 1987/88 Ub668