mot · GB02Sf415 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf415 om ett nytt studiefinansieringssystem 1987/88 Sf415422 Utveckling kräver välutbildade medborgare Den högre utbildningen och forskningen bidrar till mångfald, kunskap och variation i samhället. Kända kunskaper förmedlas som kunskapsfronten flyttas framåt och bidrar till att det förut okända blir känt och till nytta för samhället. För den enskilde individen innebär det att personligheten utvecklas. Möjligheterna att bidra till utvecklingen i samhället ökar. Individernas utbildning och bildning är en nödvändighet för att vårt samhälle skall utvecklas, för vår möjlighet att hävda vårt välstånd och möjliggöra kulturella framsteg. I har vi därför ansett det så viktigt med högre utbildning att vi i allmänhet betalar hela kostnaden för individernas undervisning. Ekonomiska skäl skall inte hindra vidare studier Det övergripande målet för den högre utbildningen borde givetvis alltid vara goda kunskaper. Det är endast genom att prioritera en hög kvalitet som individer och samhälle får nytta av den högre utbildningen. Det innebär att man måste se till individernas kunskaper och färdigheter. Socialdemokraterna har prioriterat andra mål med kända resultat. På samma sätt som man ser till att de som läser vid högskolan har goda förutsättningar för att följa kvalificerade universitetsstudier måste man också se till att de som har de goda förutsättningarna också har möjlighet att studera vidare. Det innebär att alla studenter oavsett föräldrar, make eller sambo måste kunna finansiera sitt liv, boende och böcker. Låga akademikerlöner, den stora progressiviteten och höga skatter gör det omöjligt för akademiker att klara den ekonomiska börda som dagens studielån innebär. Investering i utbildning är oftast olönsam och många avstår därför. För att kunna skapa ett hållbart system måste skatten i allmänhet och marginalskatten i synnerhet sänkas drastiskt. Vidare måste privata alternativ tillåtas för att ge en rättvisande lönemarknad för akademiker i offentlig 1 1987/88. 3 sami Nr S/415-422 Vi måste acceptera större löneskillnader än vad som är fallet. Detta inte minst för att stoppa den akademikerflykt till utlandet som Sf415 Så länge det inte lönar sig att studera kan vi i aldrig följa med i den snabba utveckling som sker på viktiga områden utomlands, inte tillgodose det behov av utbildad arbetskraft som finns samt ej heller få kvalificerade akademiker att stanna kvar i . Felet ligger alltså inte bara i dagens studiemedelssystem, utan också till stor del i den socialdemokratiska modellen som inte tillåter större löneskillnader, lägre skatter och privata alternativ till offentliga sektorn. Problem i dagens studielånesystem Det mest akuta och konkreta problemet för dagens studenter är att studielånen inte räcker till för de nödvändiga utgifterna. Uppräkningen av basbeloppet genom konsumentprisindex speglar dåligt den kostnadsutveckling studenterna utsatts . Denna har i själva verket varit högre än KPI. 15-poängsregeln, som innebär att studerande som ej uppnått 15 poäng under en termins studier, generellt inte beviljas studiemedel för därpå följande termin, leder till att många studenter tvingas ta förvärvsarbeten vid sidan av studierna eller helt avbryta studierna. Förvärvsarbete straffas dessutom genom att fullt studielån ej utbetalas till dem som tjänat mer än det s. k. fribeloppet (). Äktamakeprövningen är en annan orimlighet i dagens system. Detta i kombination med bostadsbidragssystemet kan ge sådana extrema marginaleffekter att en inkomstökning med . ger en förlust på . Vad gäller återbetalningen av studielånen har det av hög inflation ej varit ett så stort problem eftersom inflationsuppräkningen begränsats till , vilket innebär att det reella beloppet faktiskt urholkats. Men med dagens inflationstakt kan man i många fall ha lika mycket kvar att betala tillbaka i rena siffror efter det att amorteringar gjorts. Räntan för studielånen utgör dessutom en orimlighet eftersom skatteavdrag ej får göras för denna. När man talar om det stora antal som ej tar examen kan dock inte hela bördan läggas på studiemedelssystemet eller de dåliga förkunskaperna. Ett viktigt skäl är linjesystemet som tvingar studenter att läsa kurser de i själva verket inte är intresserade av. Jag anser därför att ett nytt studielånesystem bör få följande utseende: Varje student som studerar vid universitet eller högskola kan på den privata lånemarknaden ta lån som garanteras av staten. Genom att reglerna för fribelopp för prövning mot föräldrars eller makes/sambos inkomst slopas helt, straffas inte arbete vid sidan av studierna och studenten kan själv avgöra hur stora lån han behöver ta. Bidragsdelen i det nuvarande systemet avskaffas och bidrar därmed till finansie ring av det nya. Studielånets storlek föreslås vara maximalt 160 %av basbeloppet . Det är en höjning jämfört med dagsläget. Möjlighet till studielån skall finnas /år. Valet av studieort eller universitet skall inte påverka den statliga garantin. Samma regler skall gälla för studier i som i utlandet. Räntan skall vara avdragsgill enligt samma principer som andra skuldräntor. Under en övergångstid kan det vara nödvändigt att subventionera räntorna från statens sida. En rimlig nivå är . Det bör byggas in försäkringar så att staten betalar studielånen när det sker drastiska förändringar i människors levnadsförutsättningar, t. ex. dödsfall eller grava handikapp. kan inom mycket snar framtid skäras ner i takt med att uppgifterna läggs över på privata alternativ och skall CSN helt avskaffas. Återbetalningen för dem som redan har studieskulder 1 motionen har jag redan pekat på hur problemen med en negativ reallöneutveckling och höga marginalskatter drabbar dagens färdigutbildade akademiker. måste dessa problem lösas genom förändrade skatter och lönenivåer. Kortsiktigt måste man underlätta återbetalningen för dem som drabbats av dagens system. Jag anser att det borde undersökas om den skulduppräkning som sker i det nuvarande studiemedelssystemet kan göras avdragsgill vid deklaration. Ytterligare ett alternativ vore att göra en engångsnedskrivning av skuldbeloppet med en viss procentsats. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nytt studiefinansieringssystem. 1987/88 Sf415 1* 1987/88.