ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Bo254 · 1988-01-26 00:00:00 — om ändrade administrativa rutiner vid ansökan Så länge en kvinna bor ensam med sina barn, är det hon som är sökande till bostadsbidraget. Om en man flyttar in i hennes kontrakterade lägenhet blir det han som är sökande till bidraget och hon betraktas som medsökande. Detta gäller även om han inte är far till hennes barn och hon är huvudförsörjare och ensam ansvarig. Det beror på att kommunerna skickar ut blanketter till dem som enligt skattebas kan komma i fråga för bostadsbidrag. På blanketterna finns flera förtryckta uppgifter bl. a. anses mannen vara s. k. huvudman för hushållet. Detta medför att mannen anges som sökande på de förtryckta blanketterna och kvinnan som medsökande. När det sedan gäller till vem i hushållet som pengarna skall betalas ut, kan de båda själva välja. Jag anser, att de administrativa rutinerna skall ändras så att de kvinnor som själva har lägenhetskontraktet också skall stå som sökande till bostadsbidraget. När kvinnor tar det fulla ansvaret för sina barn och sitt boende, då skall de också i statens databaser stå som ansvariga. Administrativa rutiner kan ändras och skall ändras så att de överensstämmer med verkligheten. I annat fall tappar allmänheten respekten och förtroendet för de rutiner som finns. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen tar initiativ till en förändring av rutinerna i samband med ansökningar om bostadsbidrag enligt vad som anförts i motionen.
mot · GB02Bo255 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo255 av m. fl. (s) om bostadsbidragen De ändrade reglerna för bostadsbidragen synes ha fått oväntat stora och kännbara effekter i vissa fall. Det ändrade sättet att beräkna inkomsterna, som innebär att bidragsförskott numera räknas in, kan avsevärt sänka utgående bostadsbidrag. Den andra ändringen innebär att det är hyresnivån som utgör beräkningsgrund för utgående bostadsbidrag efterföljande år. Eftersom hyreshöjningar i regel inträffar efter medför det i de flesta fall att det är en inaktuell och för låg hyresnivå som ligger till grund för bidragsberäkningen. I ett konkret fall har dessa två ändringar i reglerna tillsammans medfört att en ensamstående mor med barn fått sin disponibla inkomst exkl. hyra sänkt med . Speciellt bestämmelserna att en inaktuell hyresnivå utgör grund för bidragets storlek förefaller oss tveksam. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade regler för beräkning av bostadsbidrag. () ()
mot · GB02Bo256 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo256 av () om det statliga stödet till samlingslokalföreningarnas riksorganisationer Landets allmänna samlingslokaler har en stor betydelse för landets förenings- och kulturliv. Detta förhållande har också dokumenterats i . Drygt 2000 föreningar som äger och förvaltar allmänna samlingslokaler är anslutna till någon av de fyra riksorganisationer som organiserar sådana lokala föreningar. Dessa fyra riksorganisationer samverkar i . Bidrag till riksorganisationerna utgår ur anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler m. m. Föredragande statsråd föreslår i årets budgetproposition att bidraget till dessa riksorganisationer skall utgå med sammanlagt . Av beloppet föreslås att . skall få användas till sådant tekniskt/ekonomiskt utrednings- och projekteringsarbete som utförs gemensamt av riksorganisationerna. Av budgetpropositionen framgår att det finns en mycket lång kö hos för lokala byggprojekt avseende allmänna samlingslokaler. Denna situation, jämte det stora antalet pågående projekt som planeras runt om i landet, kräver allt större insatser av berörda riksorganisationer. Mot denna bakgrund är det av stor vikt att bidraget till riksorganisationerna räknas upp i enlighet med vad föreslår, dvs. utgår med sammanlagt . Av detta belopp bör . avse sådant utrednings- och projekteringsarbete som bedrivs gemensamt av riksorganisationerna. Denna ökning av bidraget till riksorganisationerna kan dock rymmas inom budgetpropositionens förslag om att anordningsbidrag m. m. för allmänna samlingslokaler skall utgå inom en ram på . under /89. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det statliga stödet till samlingslokalföreningarnas riksorganisationer.
mot · GB02Bo261 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo261 av () om lokaliseringen av statens råd för byggnadsforskning, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:A490 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av att de professorstjänster som inrättas vid också används för att höja kompetensnivån i den regionala högskolan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överväganden rörande framtida lokalisering till av statens råd för byggnadsforskning, 3. att avslår regeringens förslag i budgetpropositionen om överförande av viss kartproduktion inom lantmäteriverket från till .
mot · GB02Bo263 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo263 av m. fl. (m) om bostadsbidragen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So642 hemställs att med avslag på regeringens förslag om inkomst- och bostadskostnadsgränser för bostadsbidragen hos regeringen begär förslag som innebär att bostadsbidragens konsumtionsstyrande effekt minskar och bidragen prövas mot inkomst efter skatt och att en plan framläggs enligt vilken bostadsbidragen stegvis och så långt möjligt ersätts med grundavdrag för barn, lägre skattetryck i övrigt samt flerbarnstillägg. () () () i () () () () () () ()
mot · GB02Bo264 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo264 av m. fl. (fp) om bostadsbyggandet i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A492 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bestämmelserna för erhållande av ombyggnadslån till lägenhetssammanslagningar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen om bostadsbyggande i länet, 3. att beslutar att naturvårdsenhet tillförs ökade resurser. () () () () () () (fp) ()
mot · GB02Bo265 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. (m) om ungdomars bostadsproblem Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A268 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tendensen mot omyndigförklaring av ungdomar. () (m) () () () () () () () ()
mot · GB02Bo302 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo302 av m. fl. om permanentning av servicekontor i i inrättade i ett statligt servicekontor. Syftet med servicekontoret var att genom en samlokalisering av vissa länsstyrelsefunktioner med andra länsmyndigheters verksamhet effektivisera det lokala statliga tjänsteutbudet. Samlokaliseringen avsåg i första hand myndigheter och funktioner inriktade mot näringslivsutveckling. Effektiviseringsvinster skulle uppnås dels som en följd av samordningen av verksamheten, dels genom minskade kostnader för resor. Servicen skulle förbättras genom en bättre kunskap om lokala förhållanden och närheten till medborgare och näringsidkare i denna del av länet. Bakgrunden till detta beslut var bl. a. ett regeringsuppdrag till länsstyrelserna 1977 att undersöka möjligheterna till en decentralisering inom den offentliga sektorn samt beslut att statliga myndigheter skall verka för ett decentraliserat beslutsfattande regionalt och lokalt. Dessa intentioner fanns också i riksdagsbeslutet om riktlinjer för regionalpolitiken. Den hittillsvarande verksamheten - där huvuduppgiften är att initiera och bereda glesbygdsärenden - tillgodoser enligt en gjord utvärdering mer än väl gängse effektivitetskrav. I syfte att utveckla verksamheten har gjorts olika försök med data- och kommunikationsteknik. Försöken har utfallit mycket positivt och visat att det med modern teknik går att decentralisera stora arbetsvolymer. En generell utveckling mot denna typ av datastugor skulle ge betydande resultat i strävandena mot en mer spridd statsförvaltning. Statskontoret utvärderade på uppdrag av regeringen /86 servicekontoret i . Statskontoret kom då fram till att verksamheten vid servicekontoret har förutsättningar att användas för att pröva nya data- och teletekniska samt andra utvecklingsidéer med syfte att underlätta tillgången till information, öka teknikkunnandet regionalt, förbättra den lokala offentliga servicen samt stödja en regional utveckling. Servicekontoret - som har tre medarbetare - bedrivs sedan starten med stöd av i huvudsak utvecklingsmedel. Försöksverksamheten visar dock att kontoret förtjänar en mer permanent prägel. Med hänvisning till de positiva resultaten som kontoret kunnat visa upp i sin hittillsvarande verksamhet och de utvecklingsmöjligheter som redovisats bör enligt vår mening kontoret ges en fastare finansieringsform. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statens servicekontor i bör erhålla särskilda medel inom ramen för anslag D 1, Länsstyrelserna m. m., i 1988/budget. () () () () 1987/88 Bo302
mot · GB02Bo303 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo303 av och () om länsstyrelsernas sociala funktioner Vid omorganisationen av 1981 ansåg man att det fanns behov av en regional kompetens inom det sociala området. När socialtjänstreformen genomfördes fick vi en socialtjänstlag som till sin karaktär är en målinriktad ramlag. Detta har gett kommunerna stor frihet att anpassa det sociala arbetet efter lokala förhållanden. Det har bl. a. inneburit att vi har regionala och lokala skillnader som vi inte bör acceptera. En ramlag kräver styrning - inte detaljreglering - och det är här som den regionala organisationen kan spela en viktig roll. Länsstyrelsernas sociala funktioner, och på central nivå , skall medverka till att utvecklas på ett ändamålsenligt sätt i enlighet med lagstiftningens intentioner. Många av de problem som fanns före socialtjänstreformens genomförande sätter fortfarande sin prägel på det sociala arbetet och institutionsvården. Många människor stöts ut ur samhället av ekonomiska och sociala orsaker. Den solidaritet som kommer till uttryck i socialtjänstlagen skall vara till för dessa människor. Det krävs viss styrning om skall leva upp till de riktmärken som socialtjänstlagen ger uttryck för. Det praktiskt sociala arbetet måste präglas av lagstiftningens värderingar. Länsstyrelsernas sociala funktioner kan inte på ett tillfredsställande sätt fullgöra de skyldigheter som är lagreglerade. Om verksamheten skall fungera tillfredsställande måste antalet arbetsuppgifter minskas eller utökad organisation skapas. På grund av en ökad arbetsbelastning har ambitionsnivån fått sänkas betydligt när det gäller den övergripande tillsyns- och utvecklingsverksamheten samt medverkan i samhällsplaneringen. Kommun- och institutionsbesöken är få. Den kritik som riktas mot verksamheten vid länsstyrelsernas sociala funktioner måste leda till förändringar. I årets budgetproposition anger föredraganden att utvecklings- och försöksverksamheten inom missbrukarvården och det sociala arbetet i övrigt är av stor betydelse samt att i det pågående förändringsarbetet inom en utveckling av metoder och arbetssätt är angelägen. Vi anser att länsstyrelsernas sociala funktioner har en given plats i detta utvecklingsarbete som initiativtagare och uppföljare samt som tillsynsmyndighet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett förslag som innebär att länsstyrelsernas sociala funktioner blir självständiga enheter som får tillfredsställande möjligheter att fylla sina lagenliga uppgifter gällande tillsynsoch utvecklingsverksamhet inom samhällets socialtjänst. () () 1987/88 Bo303
mot · GB02Bo304 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo304 av m. fl. om ADB-anläggningar i , och Jämtlandslän För folkbokföringen och beskattningen m. m. utnyttjar länsstyrelserna och länsskattemyndigheterna i vårt land numera regionala ADB-anläggningar. Regionala anläggningar finns i samtliga län utom tre, nämligen , och . Dessa tre län utnyttjar datorer i grannlän. Redan i den utredning som föregick datoriseringen framhålls att en driftsorganisation, där varje län har sin egen dator, från funktionell synpunkt är överlägsen en organisation med s. k. satellitlän. Nackdelarna med att varje län inte har egna datoranläggningar har ökat i och med att ADB-användningen utvidgats. För de län som saknar egna datorer blir denna brist alltmer uppenbar, allt eftersom dataanvändningen utvecklas. Egna datorbearbetningar kan ej ske och den direkta kontakten med den centrala datoranläggningen saknas. Skälet till att de tre minsta länen ej fick egna dataanläggningar från början var rent ekonomiska, trots att merkostnaden i inititalskedet totalt understeg 1 milj. kr. Kostnaderna kan inte numera vara avgörande. Kapaciteten i mindre datorer har dessutom ökat i samma takt som kostnaderna minskat. Med egna anläggningar i dessa län minskar kostnaderna för externkommunikationen mellan datoranläggningarna. Interna nät kan byggas för de nya digitala abonnentväxlarna vilket är av väsentlig betydelse. Denna komplettering kan genomföras i de tre aktuella länen utan att avvakta en total översyn av datorstödet till länsstyrelserna och länsskattemyndigheterna. Ur regionalpolitisk synpunkt måste diskrimineringen mot de tre berörda länen upphöra. Personalen på länsstyrelserna i dessa s. k. satellitlän upplever dessutom sin situation negativ och osäker. Nya uppgifter med anknytning till data förläggs alltid till länsstyrelse med datorutrustning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att även länsstyrelserna och länsskattemyndigheterna i , och erhåller egna regionala datoranläggningar. () (c)
mot · GB02Bo305 · 1988-01-20 00:00:00 — av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So220 hemställs att begär att regeringen i regleringsbreven till länsstyrelserna klargör att tjänsterna på länsstyrelserna för övervakning av alkohollagstiftningen bör tillsättas och utökas efter gällande beslut. () () () () () () 1 1987/88.
mot · GB02Bo306 · 1988-01-22 00:00:00 — om den särskilda fastighetsstrukturen inom jordoch skogsbruket i har av historiska orsaker en fastighetsstruktur som i vissa områden utgör starkt försvårande hinder för en effektiv och lönsam utveckling av jord- och/eller skogsbruket. Flertalet av dem som innehar många små ägolotter är införstådda med och välkomnar en fastighetsrationalisering förutsatt att en sådan icke leder till äganderättsförluster. Kostnaderna för att genomföra fastighetsrationalisering i länet är med de särskilda förhållanden som där råder betydande och eftersom dessa kostnader i stor omfattning belastar fastighetsägarna utgör detta ett hinder för genomförande av en i övrigt önskvärd rationalisering. I förra årets budgetproposition minskade regeringen det av i äskade anslaget för fastighetsrationalisering inom jordoch skogsbruk från . Härigenom kom viktiga delar av programmet för strukturrationalisering att senareläggas. I årets petita har återigen yrkat . för ovannämnda åtgärder. Regeringen har i budgetpropositionen inte tagit ställning till yrkandet. Underhand har dock inhämtats att regeringen avsatt ca . för lantmäterienheten i utan särskilt angivande av att medlen skall användas för de särskilda strukturrationaliseringsåtgärderna. Medel för ett fullföljande av åtgärderna inom fastighetsstrukturen i stort enligt önskemål måste säkerställas. Det bör prövas om dessa medel kan tas från de olika generella stödformerna till jordbruket. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att till i för fortsatta åtgärder med anledning av den särskilda fastighetsstrukturen inom jord- och skogsbruket för /89 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit samt beslutar att dessa merkostnader utöver regeringens förslag belastar utgifterna för det generella jordbruksstödet.
mot · GB02Bo307 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo307 av och (c, fp) om samordnad länsförvaltning beslöt att en försöksverksamhet med samordnad länsförvaltning skulle bedrivas i - samt att försöksverksamheten skulle utvärderas före beslut om eventuell generell tillämpning i landet. beslöt även om att en alternativ modell till borde kunna vara en samordning inom nuvarande organisationsform. De avgörande skälen för en reform av länsförvaltningen angavs vara - bättre samordning över sektorsgränser - koncentration på länens utvecklingsfrågor I senare utredningsarbete har införts ett ytterligare skäl: vissa besparingar. En departementsgrupp under ledning av förre landshövdingen har framlagt förslaget: Samordnad länsförvaltning förslag (Ds C 1987:10). Av denna framgår att regeringen inte velat avvakta försöksperiodens utgång. beslöt i enlighet med bostadsutskottets betänkande, att en proposition i ärendet borde ske först samt rekommenderade att en utvärdering lämpligen kunde göras . I årets budgetproposition bil. 15 s. 60 anför civilministern beträffande försöksverksamheten i : En utgångspunkt är också att betydande besparingar kan genomföras, framför allt vad gäller kostnader för administration på både regional och central nivå. På s. 90 i samma bilaga redovisar i sina förslag, som emellertid är idel krav på mer resurser. vill inte ha någon besparing 1988/89. I stället vill man ha 3,1 milj. kr. för just den förvaltningsreform, som enligt civilministern skulle ge besparingar. vill bygga nya lokaler för att skapa en samordnad förvaltning, sänkt krav för lantbruksenhetens rådgivningsverksamhet, ytterligare ett länsråd och utökad personal på kommunikationsenheten, ytterligare . för förvaltningskostnader, . för engångsutgifter, en ny telefonväxel, . för ledningsövning och . för en halv kartteknikertjänst, således totalt ca 5,5 milj. kr. Vissa utökningar medges. 1* 1987188. Vi frågar: Var finns besparingarna? I pågår försök att så långt som möjligt förutsättningslöst finna den organisation av arbetet med länets intressen som ger största effektivitet. Vi har också erfarit att en del besparingar kunnat göras genom en bättre samordning av olika organ. I verksamheten deltar ett stort antal organ bl. a. de statliga länsnämnderna, utvecklingsfonden, högskolan och . I likhet med tidigare uttalande anser vi det angeläget att även andra modeller får bli föremål för seriös utvärdering genom att en högskola eller universitet får detta uppdrag. Utvärderingen måste omfatta alla de områden som angavs vara reformens syfte samt besparingarna och de områden som enligt budgetpropositionen ytterligare behöver utredas, bland annat förtroendemannainflytandet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utvärderingen av samordnad länsförvaltning jämväl skall omfatta den så kallade Kronobergsmodellen. () () 1987/88 Bo307
mot · GB02Bo308 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo308 av (c) om lantmäterienheten i har i sin anslagsframställning för /89 begärt utökade budgetramar för att kunna rationalisera verksamheten och spara lokaler. Medlen avses användas för kartlagning-arkivvård, mikrografi, införande av digital teknik och ADB-stöd inom fastighets- och landskapsinformationsområdet. har i sitt yttrande till prioriterat den typ av åtgärder som föreslås för länet. Länet har i yttrandet fått ett starkt stöd för sina äskanden. förslag att övergången till mikrografiteknik läggs ut på en treårsperiod delas av . Efter genomgång av årets budgetproposition konstateras att lantmäterienheten över huvud taget ej tilldelats några som helst ytterligare medel utöver vad som kan komma ut efter löneuppräkning minskat med den 2-procentiga nedskärningen. Inte ens den tidigare beslutade omfördelningen av medel mellan lantmäterienheterna har tillförts länet (50 kkr). Det som framstår som mest egendomligt är att samtliga län som prioriterats av lantmäteriverket utom erhållit betydande anslagsökningar. Mot bakgrund härav hemställs att förslaget i budgetpropositionen förändras så att det inte missgynnar . Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av anslaget till länsstyrelserna beslutar att den föreslagna uppräkningen skall gälla samtliga av lantmäteriverket prioriterade län.
mot · GB02Bo309 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88: B o309 av och (c) om resurser för länsstyrelsernas naturvårdsenheter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo834 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att resurser tillskapas på naturvårdsenhet, 2. att hos regeringen begär fortlöpande redovisning av arbetet med radon i bostäder.
mot · GB02Bo311 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo311 av () om naturvårdsenheternas resurser Länsstyrelsernas naturvårdsenheter utgör en viktig funktion i arbetet för en bättre miljö. De har tillsynsansvar för miljöfarlig verksamhet. har det framkommit uppgifter om att 60 handläggare vid naturvårdsenheterna skall utöva tillsyn över 100000 tillstånd. Det blir omkring per tillstånd och år. understryker att det finns ett behov av personalförstärkningar vid länsstyrelsernas naturvårdsenheter, både för allmän naturvård och för miljöskydd. För allmän naturvård erfordras enligt verkets bedömning två tjänster per län. Resurserna för miljöskydd behöver fördubblas. Dessutom behövs ökade medel för länsstyrelsernas omkostnader för resor, utbildning och extern expertis. anser vidare att naturvårdsenheterna bör få en mera framskjuten plats i länsstyrelseorganisationen. Förra riksdagsåret hade kds en motion med förslag om att länsstyrelsernas naturvårdsenheter borde tillföras 30 milj. kr. mera för att klara de miljöuppgifter kds ansåg angelägna. Förutom miljötillsynen har kds nämnt i den miljöpolitiska motionen att bör avsätta personalresurser för information och rådgivning till berörda markägare och intressenter som är berörda av försurade sjöar och vattendrag. Kds anser vidare att länsstyrelserna bör utarbeta handlingsprogram mot försurningen samt upprätta balanser över vart miljöfarliga ämnen tar vägen när de används i produktionen. Regeringen föreslår att naturvårdsenheterna tillförs ytterligare 10 milj. kr. för deras arbete enligt miljöskyddslagstiftningen. Med stöd av ovan anförda hemställs att till länsstyrelsernas naturvårdsenheter för /89 anslår 20 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit.