mot · GB02A239 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:A239 av () om regionala organisation I gällande författningsbestämmelser föreskrivs att styrelsen för en regional stiftelse skall består av elva ledamöter jämte lika många suppleanter. Vid styrelsens sida skall det dessutom finnas två adjungerande representanter för de anställdas fackliga organisationer jämte två suppleanter. Författningsbestämmelserna (SFS 1979:47, 1979:48) innehåller detaljerade föreskrifter om hur olika typer externa intressegrupper skall vara representerade i styrelsen. Bestämmelserna innebär bl. a. följande: Fem ledamöter (inkl. ordföranden) väljs av resp. landsting. Övriga sex ledamöter (inkl. vice ordföranden) utses av moderföretaget , som dock beträffande fyra av dem inte har något fritt val utan har att utse viss externt nominerad person. Det föreskrivs nämligen att dessa sex ledamöter utses på följande sätt: en efter förslag av , en efter förslag av , en efter förslag av , två företrädare för näringslivet, varav en representerar länets näringsliv, en representant för moderföretaget . Nackdelar med nuvarande regler En uppenbar nackdel med denna typ av styrelsesammansättning är att ledamöterna i det praktiska styrelsearbetet kan ha svårt att frigöra sig från uppfattningen att de i första hand har att bevaka de särskilda intressen som företräds av den externa instans som har nominerat vederbörande. Engagemanget för företagets bästa riskerar att inte alltid bli helt förutsättningslöst och helhjärtat. En annan nackdel med nuvarande regler är att den affärsmässiga erfarenheten och kompetensen är alltför svagt företrädd i styrelsen, om man beaktar det stora antal frågor av affärsmässig natur och av invecklad företagsekonomisk beskaffenhet som styrelsen har att behandla. I en regional styrelse behandlas regelbundet en stor mängd frågor, vilka förutsätter en god yrkesmässig erfarenhet samt kompetens i affärsmässiga frågor. Att styrelserna fått ett så dominerande inslag av politiker från och ombudsmän från de fackliga länsorganisationerna beror på att de regionala stiftelsernas verksamhet har arbetsmarknadspolitiska och sociala mål med krav på personalutveckling och rehabilitering. Erfarenheten visar emellertid att de regionala styrelsernas roll i arbetet Mot. med att förbättra Samhällsgruppens arbetsmarknadspolitiska och sociala A239 måluppfyllelse är mer begränsad än vad statsmakterna ursprungligen trodde att den skulle bli. De övergripande riktlinjerna för vidareutvecklingen av de arbetsmarknadspolitiska och sociala målen dras upp av moderföretaget , bl. a. i samband med det årliga budgetarbetet inom företagsgruppen. Moderföretaget initierar och leder de utvecklingssatsningar som görs på särskilda målområden, t. ex. uppbyggnaden av ett väl fungerande kamratstöd för alkoholmissbrukare vid de enskilda arbetsplatserna. Moderföretaget följer, kontrollerar och utvärderar kontinuerligt måluppfyllelsen vid de olika stiftelserna. Särskilda stödinsatser sätts in för att hjälpa till med förbättringsåtgärder i de regionala stiftelser som släpar efter när det gäller att uppfylla de fastställda målen. Den i praktiken viktigaste faktorn för att stiftelserna inom ramen för de övergripande riktlinjerna och budgetmålen skall uppnå ett gott arbetsmarknadspolitisk! och socialt mål är att samspelet mellan de lokala arbetsförmedlingarna och de enskilda verkstäderna fungerar bra. Det samarbetet har t. ex. avgörande betydelse för att rätt målgrupp rekryteras, dvs. så många gravt handikappade som möjligt. Det har stor betydelse för att öka de handikappades möjligheter att kunna övergå till anställning inom det reguljära näringslivet. En annan viktig praktisk faktor är att det finns personalpolitiskt kunniga tjänstemän vid stiftelserna samt en väl fungerande företagshälsovård. Styrelsearbetet har i den praktiska tillämpningen inte någon självständig betydelse för hur pass effektivt arbetet med utbildning och yrkesmässig rehabilitering bedrivs inom de regionala företagen, likaså för hur man i det dagliga arbetet främjar en god fysik och psykisk arbetsmiljö. För att trygga en fortsatt god arbetsmarknadspolitisk och social måluppfyllelse inom tror jag alltså inte att det är nödvändigt att behålla den överrepresentation för politiker och ombudsmän som f. n. kännetecknar de regionala stiftelsernas styrelser. Däremot är det angeläget att förstärka de regionala styrelsernas företagsledningskompetens. En sådan förstärkning behövs för att säkerställa att de regionala stiftelserna åstadkommer erforderliga förbättringar av försäljningsintäkterna. Detta är nödvändigt för att statsmakternas förväntningar om minskat statligt driftbidrag skall kunna infrias. Enligt min mening bör sammansättningen av de regionala stiftelsernas styrelser ändras i enlighet med följande riktlinjer: Styrelsen skall bestå av åtta ordinarie ledamöter och fem suppleanter (inkl. arbetstagarrepresentanterna). Samtliga ledamöter och suppleanter skall utses av moderföretaget , som därvid även har att beakta kravet på erforderligt regionalt inflytande och insyn. Styrelsens ordförande bör utses av . Av styrelseledamöterna bör en utses efter förslag av och en efter förslag av länsarbetsnämnden. På samma sätt skall personliga Mot. 1987/88 suppleanter utses för dessa båda ledamöter. En av styrelseledamöterna bör vara stabstjänsteman hos . Även för vederbörande bör utses en personlig suppleant. De anställda skall ha rätt till två ledamöter i styrelsen jämte två personliga suppleanter. Beträffande dessa ledamöter/suppleanter tillämpas lagen om styrelserepresentation för de anställda. Som vägledande princip för den fria rekryteringen bör gälla att styrelsen i sin helhet skall besitta en väl balanserad avvägning mellan erfarenhet av företagsledning inom det praktiska näringslivet och specialkompetens inom några av de viktigaste områden som ingår som delmoment i Samhällsgruppens verksamhetsidé, t. ex. yrkesmässig rehabilitering, personalutvecklingsarbete etc. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av författningsbestämmelserna om styrelsens sammansättning i de regionala stiftelserna för skyddat arbete i enlighet med de synpunkter som anförs i motionen.