mot · GB02Sk323 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk323 av m. fl. (m) om bättre villkor för småföretagen Genom ett snabbt stigande skattetryck, omfattande regleringar, växande byråkrati, minskad rättssäkerhet och urgröpt äganderätt har situationen för de mindre och medelstora företagen och deras ägare försämrats. Morgondagens välfärd och möjligheterna att på allvar föra ur de ekonomiska problemen beror på nya idéer som prövas och utvecklas . En global omvandling där industrisamhället ersätts av ett informationssamhälle har påbörjats. Utvecklingen i de regioner och länder som leder denna globala omvandling visar att det inte i första hand är de stora företagen, grupperna och nätverken som står i spetsen för förändringarna. Om skall kunna bibehålla och utveckla välfärden måste de mindre och medelstora företagen få en renässans. Företagens och den enskilde företagarens situation måste förbättras. * Äganderätten liksom näringsfriheten måste skyddas och stärkas. * Skattetrycket måste sänkas. I första hand bör en rejäl marginalskattereform genomföras, men därutöver är det nödvändigt att sänka förmögenhetsbeskattningen, skatten på aktieutdelningar, skatten vid generationsskiften och skatten vid försäljning av företag. Också bolagsbeskattningen måste reformeras utan att reserveringsmöjligheterna för mindre företag tas bort. Dessutom är det angeläget att se över och ta bort flera av de särskilda reglerna för fåmansbolagsägare. * Rättssäkerheten vid beskattningen måste stärkas. Detta bör ske bl. a. genom att generalklausuler avskaffas, att ersättning utgår för kostnader i skattemål, att bevissäkringslagen avskaffas och betalningssäkringslagen reformeras. * av regleringar och kraven på uppgiftsskyldighet måste begränsas. * Även inom arbetsrätten krävs förändringar. Kostnaderna för olovliga strejker bör höjas, reglerna om facklig vetorätt bör avskaffas och anställningsreglerna reformeras. * Den införda måste revideras. Näringslivet är motorn i den utvecklingsprocess som påbörjades och som har medfört att förvandlats från ett fattigt land till en relativt rik nation. Näringslivet är en samlad benämning på tiotusentals företag, som alla en gång byggts upp kring en idé eller uppfinning. Bakom dessa har det ytterst stått enskilda och fria företagare, som tillsammans med skickliga arbetare och tjänstemän utvecklat sin idé. har emellertid utvecklingen vänt. har fallit tillbaka som industrination. Produktionsökningen har varit långsammare än i många andra industriländer, vilket lett till att vi ramlat ner från den topplacering vi brukade inta tillsammans med och när det gäller bruttonationalprodukt per invånare. har åtskilliga länder före sig. Det tidigare så höga materiella välståndet riskerar nu att försämras om näringslivet inte kan utvecklas och byggas ut. Stora devalveringar, 1980-talets internationella konjunkturuppgång och fallande råoljepriser gav en tillfälligt högre tillväxt . Den tid då ekonomi stärktes är emellertid förbi. Av allt att döma väntar nya balansproblem, ekonomisk stagnation och ökad arbetslöshet om politiken inte läggs om. Varför går det då inte bättre för som helhet och för näringslivet i synnerhet? Marknadsekonomin har trängts tillbaka. Friheten har beskurits genom regleringar, en ökad byråkrati och allt högre skatter. Spelreglerna i det ekonomiska livet har, särskilt , präglats av snabba kast. Rättssäkerheten har fått stå tillbaka för krav från myndigheter på utökad makt gentemot den enskilde. Äganderätten har urholkats. Företagarnas betydelse har glömts bort. Kort uttryckt: De förutsättningar som krävs för dynamik, idérikedom, initiativkraft och arbetsglädje har successivt urholkats- medvetet eller omedvetet - genom den socialdemokratiska politiken. började förvandlingen mot ett ökat välstånd som ett resultat av liberaliseringen och avregleringen inom ekonomin. Fram till tiden före utbrott svepte en frihetens vind över vårt land. Det blev möjligt för enskilda människor att pröva nya idéer och göra nya saker. Det var en viktig och betydelsefull tid för dagens svenska välfärd. togs skråväsendet bort, etableringskontroller och produktionskvoter slopades, näringsfrihetens princip grundlädes, frihandeln fick sitt genombrott genom att tullarna sänktes och olika typer av förbud försvann. Enskilda personer tilläts bilda aktiebolag, de tidigare genomförda skiftesreformerna inom jordbruket möjliggjorde modernisering och minskat behov av arbetskraft och kapitalmarkanden avreglerades. Efter liberaliseringen kom industrialismens genombrott. Flera av våra största företag grundlädes . Många kom till som en följd av att unika uppfinningar gjordes av dynamiska entreprenörer. uppfann dynamiten och de . 1* 1987188.3samt. konstruerade den första automatiska tändsticksmaskinen. Företag som heter , Alfa , ASEA, , , , , SKF och Skånska startade i liten skala . Frihetens vind präglade också andra samhällsområden. Många av främsta kulturpersonligheter, såväl inom konsten som litteraturen, levde och verkade . Några exempel är , , , , och . Även viktiga organisationer och politiska partier grundades . Den dramatiska avregleringen som ägde rum med kulmen strax före och vad som sedan hände kan genom en principskiss illustreras grafiskt. Figur 1: Regleringarnas omfattning i 1780-1980, principskiss Nyr*g tering Andra aéddikrigel 1830 talets dV ration handa l«t romma r liberala världtkrijei ekonomi ti. a Ä ^rdninjen f Källa: , SNS Under de båda världskrigen var hårt reglerat. Efter slut genomfördes en avreglering, men en del av krigsårens centrala regleringar förstärktes. Bland de regleringar som haft störst störande inverkan på ekonomin återfinns reglerna på bostadsområdet och de därmed kopplade kreditpolitiska restriktionerna. inleddes en ny period med regleringar och statliga ingripanden som fortsatte även . Avregleringen av kreditmarknaden samt uppluckringen av den stränga valutaregleringen förändrar inte helhetsbilden, även om dessa avregleringar utgjort steg i rätt riktning. Parallellt med den nya regleringsperioden har en kraftig höjning av skattetrycket ägt rum, rättssäkerheten minskat och äganderätten urgröpts. Expansionen och dynamiken i näringslivet har därför inte förmått att hålla jämna steg med utvecklingen i konkurrentländerna. Detta har negativt påverkat och hämmat framför allt den enskilda entreprenören i små och medelstora företag. Trots de kraftiga försämringar av företagarnas arbetsvillkor som skett har de underliggande problemen ännu så länge kunnat döljas. Ett skäl till detta är att i det svenska näringslivet ingår ett tjogtal dynamiska och ovanligt livskraftiga storföretag, som kan sägas kompensera dessa brister. De har ibland aktivt gynnats av statsmakterna. I andra fall har de haft bättre förutsättningar att undvika de negativa effekterna av statliga ingripanden. Att den socialdemokratiska regeringen bortser från de underliggande problemen ökar svårigheterna att föra ur den ekonomiska krisen bort från balansproblem, ekonomisk stagnation och arbetslöshet. Den nu lagda budgetpropositionen belyser på ett tydligt sätt regeringens handfallenhet inför problemen. En studie som gjordes av visar att av de tjugo företag som svarar för hälften av exporten grundades inte mindre än fjorton omkring och fyra före . Trots att dessa storföretag har många mindre och medelstora företag som underleverantörer visar det faktum att importandelen stigit kraftigt under att företagsamheten i inte utvecklats i tillräcklig omfattning. Det finns indikationer att näringslivet totalt sett lider brist på den dynamik som ofta bara finns i småskalig verksamhet. Exporten domineras exempelvis av basindustrier och bilindustrin, vilka säljer på mogna marknader med svag tillväxt. På marknader med snabbare tillväxt är däremot dåligt representerat. av exporten utgörs av högteknologiska produkter. Av de stora svenska företagen är många vitala, dynamiska och viktiga inom sina respektive områden och är därför betydelsefulla för dagens svenska välfärd. Morgondagens välfärd och möljigheterna att på allvar föra ur den ekonomiska krisen beror emellertid av de nya idéer som prövas och utvecklas . De mindre och medelstora företagen måste få en renässans. Därför måste deras och den enskilde företagarens villkor förbättras. Informationssamhällets intåg understryker ytterligare behovet av att förbättra företagandets villkor. Under några decennier gynnades centralisering, likformighet och stordrift. I morgondagens samhälle krävs decentralisering, dynamik och variationsrikedom. Utvecklingen i de regioner och länder som leder den globala omvandlingen visar detta. Det är inte främst de stora företagen som bryter väg mot en ny tid, utan de små företagen, grupperna och nätverken. Stärkt äganderätt och näringsfrihet 3.1 Skydd för äganderätten En förutsättning för vårt välstånd är en fri ekonomi. har äganderätten och näringsfriheten naggats i kanten av politiska beslut som socialdemokraterna initierat. Det är otillfredsställande att riksdagsmajoriteten på grund av tillfälliga opinioner kan införa lagar som förändrar grundvalarna för vår ekonomi. I grundlagen har inskrivits skydd för vissa fundamentala rättigheter. Skyddet för äganderätten i den svenska regeringsformen är relativt svagt. I andra länder i finns mera omfattande grundlagsskydd för enskild äganderätt. Även om de mänskliga rättigheterna baseras på en vilja att försvara den enskilda äganderätten. Den svenska författningen bör revideras så att skyddet för äganderätten stärks. 3.2 Skydd för näringsfriheten Friheten att starta företag är en nödvändig förutsättning för en fungerande marknadsekonomi. Att kunna försörja sig genom egen verksamhet är en självklar rättighet. Näringsfrihet måste därför råda. De inskränkningar som skall få finnas i rätten att starta eller driva ett företag måste grundas på mycket tungt vägande skäl, såsom omtanke om andra människors liv, hälsa eller egendom. Inom alltför många områden råder inte någon reell etableringsfrihet rätten att bedriva en verksamhet kan av politiska skäl i praktiken vara inskränkt. Offentliga monopol och diskriminerande bidragsbestämmelser inom framför allt vård- och omsorgsområdena utgör effektiva hinder. Varken läkare eller tandläkare, och inte heller t. ex. förskollärare, har reella möjligheter att starta ett eget företag. Inom andra områden finns det en direkt etableringskontroll och andelsprövning, som t. ex. i restaurangbranschen och inom delar av kommunikationssektorn. Näringsfriheten, dvs. rätten att starta och driva ett eget företag, måste få ett skydd i grundlag. Dessa frågor behandlas utförligare i annan motion. Det totala skatteuttaget i förhållande till de samlade inkomsterna (skattetrycket) är i extremt högt i ett internationellt perspektiv. De mindre och medelstora företagens utveckling försvåras kraftigt av det höga skattetrycket och av skattesystemets struktur. Höga marginalskatter påverkar lönebildningen negativt och minskar företagarens benägenhet att expandera verksamheten. Höga arbetsgivaravgifter ökar företagens kostnader och minskar deras konkurrenskraft. Inte minst gäller detta inom tjänstesektorn, där kombinationen av höga arbetsgivaravgifter och höga marginalskatter omöjliggör den tillväxt som exempelvis kommit till stånd i . Den svenska skattedebatten hamnar ofta på villovägar. Få är de som inte är kritiska mot de extremt höga skatterna. Men i stället för att angripa huvudproblemet - skattetrycket - har föreslagits omfördelningar av skatteuttaget mellan olika skatter men inom ramen för oförändrat eller t. o. m. stigande skattetryck. Sålunda har t. ex. en övergång från inkomstskatter till andra typer av skatter såsom utgiftsskatt, real beskattning eller indirekta skatter som moms eller proms, diskuterats. Lika ofta har emellertid en djupare analys visat att nya problem skulle tillkomma vid sådana förändringar av skattesystemet. Varje skatteomläggning som har ett oförändrat skattetryck som utgångs punkt blir ett nollsummespel. Några kommer att vinna, medan andra förlorar. Även dagens skattedebatt fokuseras alltför mycket på olika typer av skatteomläggningar snarare än på huvudproblemet med det höga skattetrycket. väntas skattetrycket stiga till , enligt regeringens beräkningar. Trots löften om motsatsen har skattetrycket stigit med sex procentandelar, eller med . Det är ungefär lika mycket som hela den statliga inkomstskatten inbringar. Nedanstående förteckning visar att socialdemokraterna höjt eller infört 111 olika skatter och avgifter sedan de återkom i regeringsställning . Det motsvarar en skattehöjning . De få skattesänkningar som har genomförts är i detta sammanhang marginella. Höjd mervärdesskatt (från 21, 5, till ) . per bandspelare) . Hyreshusavgift (av taxeringsvärdet 1982) . Sänkta skattereduktioner (från för banksparande och från . Slopad skattereduktion vid aktieutdelning på svenska börspapperl jan. för ensamstående och . Skärpt förmögenhetsbeskattning (0,i alla skikt) . Skärpt arvs- och gåvoskatt (en höjning ) . Räntelöst tvångssparande för företagen (av årsvinsten insättsl jan. 1983 räntelöst i ) Höjning avv särskilda avgifter för oljeprodukter (. per m3 olja) . Höjd tobaksskatt (per cigarett/cigarr) . Höjd arbetsmarknadsavgift (från till på lönesumman)l jan. Allmän löneavgift (av lönesumman) . Höjd ATP-avgift (från 9,4 till ) . Produktionsskatt på elkraft (per kWh) . Höjd restavgift (från ) . Höjning av den preliminära B-skatten (från av slutligal jan. 1983 skatten från föregående års taxering) Höjning av den särskilda avgiften för oljeprodukter (ytterligare . 1 apr.1983 per m3) Skärpning av skattskyldigheten för realisationsvinst på aktier m. m. Slopad skattefrihet för motorbrännolja till fritidsbåtar Utdelningsskatt (av aktieutdelningen) Höjda enérgiskatter (per kWh för elkraft) Tillfällig höjning av allmänna löneavgiften (från andral ) Skärpt reavinstbeskattning på aktier (vid försäljning får . av försäljningspriset tas upp som anskaffningsvärde mot tidigare 1983 halva försäljningspriset) Höjd oljeskatt (. per m3) . Höjd skatt på fotogen för dieselmotor (per m3)l Höjd skatt på vin (1,. per helbutelj) . Höjd skatt på sprit (. per helbutelj) . Höjd skatt på tobak (per cigarett och på tobak) . Tillfällig höjning av förmögenhetsskatten (i Under alla skikt + sänkning av det lägsta skiktet till 300 0CKD kr.) Omsättningsskatt på aktier () . Vinstskatt på (tillförs löntagarfondssystemet) . Höjning av ATP-avgiften (avgiften höjs , varav hälftenl jan. 1984 tillförs löntagarfondssystemet) 1** 1987/88.3sami. Höjd hyreshusavgift (från 1 till av taxeringsvärdet) Höjning av försäljningsskatten på motorfordon (höjning på bilar och bussar och på motorcyklar) Skärpt reavinstbeskattning på bostadsrätter (evig reavinstbeskatt ning) Slopad skattereduktion (banksparande från och skatte fondssparande från ) Höjd skatt på kol (till . Höjning av särskilda avgiften på kol (höjning med . Höjning av särskilda avgiften för oljeprodukter (per ton) Särskild avgift för bensin (per liter bensin) Särskild avgift för elkraft från kärnkraftverk (0,per kWh) Försämrat inflationsskydd av inkomstskatten (från 5,5 till ) Höjning av marginalskatterna i vissa inkomstskikt (tidigare beslutade sänkningar återkallades) Kortare kredittid för tobaks- och dryckesskatterna Allmän energiskatt och bensinskatt införs för bränsle som förbrukas av fritidsflygplan Höjning av räntesatserna för respitränta och anståndsränta m. m. (utgår när skattebetalning senareläggs) Höjd bensinskatt () Höjd skogsvårdsavgift (0,) Särskild avgift på handelsgödsel och bekämpningsmedel Avgift för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen Täktavgift (för grus- och sandtäkter) Utvidgad tillämpning av lagen om mervärdesskatt Skärpt beskattning av egendomslivräntor Skatt på vissa dryckesförpackningar Höjd skatt på el (/kWh) Höjd bensinskatt (/liter) Höjd tobaksskatt (/paket) Höjd skatt på vin (2:30/flaska) Höjd skatt på sprit (/flaska) Höjd skatt på starköl (/burk) Höjd fordonsskatt () Nya regler för uppbörd av socialavgifter och källskatt (förkortad kredittid) Försämrat inflationsskydd av inkomstskatten (från 4,1 till ) Höjd inkomstskatt (mellan 7 800 - .) Höjd arbetsmarknadsavgift (från 1,3 till ) Ny fastighetsskatt (1,av taxeringsvärdet) Höjd skatt på kol (/ton) Ny skatt på naturgas (/m3) Ny skatt på gasol (/ton) Höjd skatt på charterresor (.) Evig realisationsvinstbeskattning införs för konvertibla skuldebrev och optionsrätter Fördubbling av stämpelskatten på fastigheter Utvidgad momsbeskattning av administrativa tjänster, patenträtter, auktionsförsäljningar, mindre fiskefartyg Fördubbling av omsen på värdepapper (från ) Realisationsvinst/förlust vid avyttring av andel i avkastningsfond beskattas som inkomst av kapital i stället för inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet Skatten på gasol höjs . Obligatorisk inbetalning på förnyelsekonto av årsvinsten Inbetalningskvoten höjs från vid avsättning till investeringsfond Skatt på pensionssparande . Begränsning av representationsavdrag för måltid . Fastighetsskatten flöjs från 2 till för privata hyreshus . Höjning av skattesatsen för livförsäkringsbolagen och understödsfö-1 jan. Skatten på eldningsolja och motorbrännolja höjs . Skatten på kolbränslen höjs . Skatten på gasol höjs . Fordonsskatten för tyngre dieseldrivna lastbilar höjs . Skatten på alkohol höjs (på sprit, på vin och öl) . Nytt schablonsystem för förmånsbeskattning av fri bil . Rätten till avdrag för bilresor mellan bostad och arbete avskaffas förl jan. 1987 den som har bilförmån Preliminärskatt och arbetsgivaravgift skall erläggas för bilförmån . Nya kapitalförsäkringar förmögenhetsbeskattas . ATP-avgiften höjs från 1986 till . Arbetsmarknadsavgiften höjs från 1,586 till . Vuxenutbildningsavgiften höjs från 0,264 till . Skatten på tobak höjs (på cigaretter) . Höjd bilaccis med . och per kg tjänstevikt Höjd skatt på olja med . Höjd skatt på bensin med Arbetsgivaravgift införs på företagsanknutna vinstandelar . Inbetalningskvoten höjs från vid inbetalning tilli jan. Höjning av förseningsavgifter vid för sent inlämnad deklaration . Skatt på naturaförmåner . Utvidgad omsättningsskatt på värdepapper (aviserad) Höjd skatt på bensin med (aviserad) Den samlade effekten av olika skatter för en företagare är ofta extremt hög. Dubbelbeskattningen av bolagsvinster i kombination med höga marginalskatter, förmögenhetsskatter och reavinstbeskattningen gör att det krävs mycket höga vinster före skatt för att nå en positiv avkastning efter skatt. I diagram 1 visas sambandet mellan real avkastning före skatt på eget kapital i ett företag för en ägare som satsat . i företaget, vid resp. inflation. Vid inflation, vilket motsvarar 1970-talets genomsnitt, krävs realt före skatt för att nå upp till noll procents avkastning efter skatt. Vid inflation krävs realt före skatt för en nollavkastning efter skatt. Beskattningen gör det sålunda nästan omöjligt för företagsägaren att få ut en positiv avkastning efter skatt. Detta har självfallet haft mycket stor negativ inverkan på egenföretagande och entreprenörskap. Problemen löses inte genom att skattebördan på olika sätt skyfflas mellan olika grupper och mellan olika typer av skatter. Enda möjligheten är att sänka skattetrycket. Samband mellan real avkastning före bolagsskatt och real avkastning efter skatt hos aktieägaren vid olika inflationstakter för en ägare som satsat . »»kalfning pt agai kapital föra bolagtakatt S procent* inflation 2 3 /. 6 5 -4 3 -2 1 0 Real avkastning pä aktieplaceringen efter skatte' Källa: Arbetslöshetsfällan av m. fl., SAF 1985 Moderata samlingspartiet förespråkar en skattepolitik som leder till ett sänkt skattetryck. Vårt mål är att skattetrycket skall sänkas med i genomsnitt ungefär en procentenhet . De negativa effekterna för individer och företag som enbart en skatteomläggning skulle innebära kan därmed undvikas. Nedan redovisas ett antal förslag som sammantaget skulle väsentligt förbättra förutsättningarna att äga, driva och starta företag. För mindre och medelstora företag ger de höga marginalskatterna särskilt stora problem. Allmänt gäller att lönebildningen påverkas negativt. Till detta kommer att enskilda företagare vid beslut om nya eller utvidgning av gamla verksamheter ofta tvingas kalkylera med att av ett eventuellt överskott går bort i skatt och egenavgifter. Det torde stå klart för de flesta att expansionskraften för mindre och medelstora företag hämmas genom en så hög beskattning. Den övergripande skattereform som vi föreslår behandlas närmare i vår partimotion om skattepolitiken föreslås att marginalskatterna skall sänkas successivt och vara högst för de allra flesta inkomsttagare. Ingen skall ha högre marginalskatt än . Förutsättningen för en varaktig skattereform är också att inflationen inte tillåts höja skatteuttaget. Vi vill därför att fullt inflationsskydd av inkomstskatteskalorna skall återinföras. Den begränsning av rätten till underskottsavdrag som tillämpas fullt ut är ett brott mot de principer som länge burit upp vårt skattesystem. Avdragsbegränsningen, som ger särskilt negativa effekter, kritiserades också mycket hårt av så gott som samtliga remissinstanser vid behandlingen av det ursprungliga förslaget till skatteomläggning. Inkomstbeskattningen är uppbyggd så att summan av de inkomster en person har från olika förvärvskällor skall beskattas. För att få ett rättvisande mått på var och ens förmåga att betala skatt avräknas underskott som kan uppkomma i någon förvärvskälla. Härigenom skapas såväl rättvisa som symmetri i skattesystemet. som avdrag för erlagda räntor medges beskattas således uppburna räntor. Inte minst i en nystartad rörelse har detta stor betydelse. Förlust i en rörelse kan därmed avräknas mot överskott i annan rörelse eller - vid övergång från anställning till eget företagande - mot inkomst av tjänst. Enligt vår uppfattning bör underskottsavdragsbegränsningen avskaffas successivt med början . Det sker genom att de marginalskattesänkningar som vi föreslår genomförs i skatteskalan för tilläggsbelopp. har den högsta förmögenhetsskatten bland . Skatteuttaget för förmögenhetsskatt börjar redan vid . med 1,för att öka till vid förmögenheter . För en person som har en förmögenhet som ger låg eller ingen direkt avkastning blir förmögenhetsskatten särskilt betungande. Detta gäller inte minst småföretagare som lyckats bygga upp ett rörelsekapital och dessutom fått höjt substansvärde i företaget till följd av inflationen. Pengar till förmögenhetsskatten måste tas ur firman, vilket innebär en kraftigt ökad kostnad för företaget. Den rörelseidkare som har en marginalskatt på måste belasta rörelsen med ett bortåt sex gånger så stort belopp (inkl. inkomstskatt och egenavgifter) för att få pengar till skatten. Många företagare blir tvungna att successivt eller helt sälja ut sitt företag för att kunna bära en sådan skattebörda. Många mindre och medelstora företag har, a. på grund av förmögenhetsskatten, därför sålts till storföretag och investmentbolag. Beskattningen av arbetande kapital i mindre och medelstora företag utgör en allvarlig ekonomisk belastning för företagen. Deras tillväxt hämmas till nackdel inte bara för företaget och dess anställda utan för hela vårt lands ekonomi. Därför bör beskattningen av arbetande kapital avskaffas i dessa företag. Inte endast skatteskalan bestämmer förmögenhetsskattens tyngd. En rad regler om värderingen av själva förmögenheten påverkar också skattebelastningen. Vid höstriksdagen 1986 beslöts att skall tas av noterade värden. Värderingen med utgångspunkt från substansvärdet övergavs. Resultatet innebär en avsevärd skärpning av förmögenhetsskatten. Denna kan dessutom slå mycket ojämnt exempelvis till följd av snabba kurssvängningar. Reglerna för förmögenhetsvärderingen av bör därför ändras så att deklarationsvärdet bestäms till av substansvärdet. 4.4 Beskattning av aktieutdelningar Dubbelbeskattningen av aktiebolag har kritiserats. Den bör enligt vår uppfattning avskaffas helt. I avvaktan på ett fullständigt avskaffande bör vissa lättnadsregler kunna införas.