mot · GB02A39 · 1988-04-11 00:00:00 — av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:86 om särskilda regionalpolitiska insatser i m. m. Utvecklingen i samhället , framför allt , har inneburit en allt starkare centralisering av befolkning, bebyggelse, näringsstruktur och service. Storskalighet och arbetskraftens geografiska rörlighet har av en politisk majoritet, mot mycket bestämda uppfattning, setts som nödvändiga förutsättningar för ökad ekonomisk tillväxt. Detta har medfört att skillnaderna i levnadsförhållanden mellan olika delar av landet ökat. Den politiska inriktningen och marknadens drivkrafter har förstärkt koncentrationen inom näringslivet, både vad avser produktionsstruktur och maktfunktioner. Den offentliga sektorn har också kraftigt bidragit till koncentrationen. Särskilt ökade klyftorna snabbt mellan olika regioner i landet. Till följd av den omfattande och snabba strukturomvandlingen inom bl. a. jord- och skogsbruk utsattes landsbygden och de små orterna för en snabb avfolkning. Den utvecklingen har slagit hårt mot och andra skogslän. Den socialdemokratiska politiken har aktivt bidragit till regional obalans. Därför tvingas nu regeringen vidta särskilda åtgärder för olika regioner. Detta är ett kvitto på att regeringens politik varit ogynnsam för stora delar av landet. Åtgärderna har dock endast karaktären av kortsiktig paketpolitik och typiska valårsinsatser, som är för otillräckliga för att långsiktigt skapa balans inom och mellan olika delar av landet. har tidigare fått ta ställning till ett åtgärdsprogram för Bergslagen och norra inland. Den nu aktuella propositionen berör enbart . gör skäl för benämningen kontrasternas län. Länet har stora rikedomar i form av råvaror, men också stora problem med avfolkning och hög arbetslöshet. har omfattande naturtillgångar i form av malm, skog, och vattenkraft. Den större delen av landets järnmalmstillgångar finns inom länet. Gruvbrytning sker nu vid fem olika gruvor. 1 1987/88. rar för en mycket betydande del av landets vattenkraftsproduktion. detta har länet under en lång följd av år präglats av betydande problem med A39 stor arbetslöshet och avfolkning. Intäkterna från länets råvarutillgångar har i stor utsträckning kommit andra delar av landet till del. Den socialdemokratiska regeringspolitiken har medfört att mer än något annat län drabbats av befolkningsutflyttning, strukturförändringar och allt svårare arbetsmarknadsproblem. Socialdemokraternas bastiontänkande har inneburit en stark koncentration till några av kustregionens tätorter. Denna koncentration vill socialdemokraterna förstärka. Insatserna som föreslås kommer att öka obalansen mellan olika delar av länet. Detta är allvarligt, eftersom den utgör ett hot mot glesbygden och länets inland. Enligt uppfattning måste likvärdiga förutsättningar skapas mellan olika delar av länet. Åtgärder som skapar arbetstillfällen i inlandskommunerna och glesbygden är mer nödvändiga för hela regionen än att enbart koncentrera satsningarna på ett fåtal redan expansiva orter i några kustkommuner. har varit det mest arbetslöshetstyngda länet. Visserligen redovisade månad ett lägre antal öppet arbetslösa jämfört med . Detta kan förklaras av en ökning av antalet placerade i bl. a. arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbete, lönebidrag och . Dessutom har utflyttningen från länet varit stor. Nya hotbilder tonar upp sig i . Industrisysselsättningen kommer att minska. De stora basindustrierna , och har aviserat kraftiga personalminskningar. Av de ca 3 800 anställda inom beräknas antalet minska till ca 2 500, dvs. en reducering med ca 1 300 personer. Även har presenterat förslag om minskning av personalen från ca 3 700 till 3 000 . Därutöver har beslut fattats att överföra i länet till domänverket och i samband därmed läggs sågverket i ned. Det berör närmare 200 personer. Dessutom finns det stor risk att personalstyrkan vid i minskas. Långsiktigt är hela gruvverksamheten i hotad. De nu aviserade och beslutade personalminskningarna i några av länets större företag innebär att närmare 3000 arbetstillfällen försvinner . Om man beaktar att de stora råvarubaserade företagen i länet har minskat med ca 4 200 personer kommer sysselsättningen i dessa företag att ha minskat med ca 7 000 personer fram . Det motsvarar en halvering av antalet anställda i dessa företag. Befolkningsutvecklingen efter regeringsskiftet Mot. Utvecklingen efter regeringsskiftet har efter hand medfört en allt kraftigare regional och inomregional obalans. De län som uppvisar den största befolkningsökningen är storstadslänen. I övrigt växer främst universitetsorter. var befolkningsökningen i de tre storstadslänen drygt 91000 personer. Det är mer än vad som totalt bor i de åtta norrbottniska inlandskommunerna - , , , , , , och . Befolkningsutvecklingen för hela är oroande. Hårdast drabbade är kommunerna i malmfälten och östra . Befolkningsminskningen i de två malmfältskommunerna uppgår till ca 2100 resp. 1300 personer, dvs. totalt ca 3400 personer . Flyttningsnettot för efter regeringsskiftet motsvarar i genomsnitt 25 personer . Främst är det ungdomar som efter avslutad utbildning tvingats flytta från länet. Befolkningsförändringen för hela framgår av följande tabell: har ett högt födelsetal, vilket inneburit att befolkningsminskningen totalt sett varit lägre än nettoutflyttningen. Avfolkningen av länet och då särskilt inlandet och malmfälten är allvarlig utifrån många aspekter. Könsfördelningen i glesbygdskommunerna har blivit alltmer ensidig. Det är en ensidig näringsstruktur och svårigheter för kvinnorna att få arbete som inneburit att allt fler kvinnor tvingats söka sig till mer expansiva regioner både för att få utbildning och arbete. Detta leder till en alltmer bristfällig social miljö. Dynamiken i utflyttningsområdena minskar medan de sociala problemen ökar och bygden utarmas. Enligt uppfattning krävs att alla delar av landet måste ha ett tillräckligt befolkningsunderlag för att nödvändig service i alla olika former skall kunna upprätthållas. Länets nuvarande befolkningstal understiger kraftigt den målsättning som en enig riksdag lade fast i 1981/regionalpolitiska beslut. Då fastställdes att planeringstalet 1990 skall vara 267 000 personer. Jämfört med dagens folkmängd skulle det behövas en befolkningsökning med ca 6 200 personer för att uppfylla det av fastställda planeringstalet . 1* 1987188. Socialdemokratisk politik för storföretag Den socialdemokratiska regeringspolitiken efter regeringsskiftet har främst gynnat storföretagen på småföretagens bekostnad. Regeringen har visat stor generositet mot solida vinstgivande företag som och . Lokaliseringsbidrag har beviljats med 230 milj. kr. och med 414 milj. kr. för etablering av bilfabriker i resp. . Regeringen har dessutom frisläppt ur investeringsfonderna till vartdera företaget och givit löfte om stora utbildningsbidrag för utbildning av arbetskraften. och har dessutom på ett uppseendeväckande sätt fått skattelättnader genom att de fick överta rätten till förlustavdrag från Svenska Varv. Förlustavdragen kan jämställas med ett bidrag till vartdera företaget på ca 500 milj. kr. har ett ensidigt näringsliv. Därför behövs en ökad satsning på små och medelstora företag. Av den anledningen borde regeringen ha visat samma generositet för småföretagsutveckling i och skogslänen som man visat två av landets största företag. Det är uppfattning att småföretagen måste gynnas i förhållande till de stora företagen. Propositionen om särskilda regionalpolitiska insatser i m. m. har tvingats fram genom beslut. Den är en nödvändig följd av regeringens förda koncentrationspolitik. Propositionen fullföljer dock inte, enligt vår mening, intentioner. Med den nu aktuella propositionen om ger inte regeringen uttryck för något nytänkande. I stället handlar det om alltför kortsiktiga åtgärder och punktvisa insatser. En del av förslagen i propositionen är dessutom tidigare presenterade för , t. ex. centrala ADBenhet, som skall lokaliseras till . Åtgärderna som föreslås för regional utveckling i beräknas kosta ca 791 milj. kr. Det bör jämföras med vad regeringen satsar på reparation av kärnkraftsreaktorn . Där satsar regeringen ca , vilket är väsentligt mer än vad som anslås till regionalpolitiska insatser i det mest arbetslöshetsdrabbade länet. Likaså kan en jämförelse göras med de skattelättnader som och fått genom övertagandet av rätten till förlustavdrag från Svenska Varv. Detta beräknas till ca 500 milj. kr. till vartdera företaget. Även detta belopp överträffar värdet av regeringens Norrbottenspaket. Enligt uttalanden av industriministern förväntas de åtgärder som föreslås i propositionen kunna skapa ca 2000 nya arbetstillfällen. Det motsvarar inte ens de arbetstillfällen som kommer att gå förlorade genom personalminskningar inom , och och vittnar om regeringens låga ambitionsnivå. Förslagen i propositionen berör enbart en begränsad del av länet, främst Luleåregionen och högskolan. Vi har inget att erinra mot att resurserna för forskning och utbildning förstärks. Det är dock otillräckligt för att situatio- 4 nen för de sämst ställda länsdelarna skall förbättras. Likaså har regeringen helt utelämnat åtgärder som kan stimulera ut- A39 vecklingen av den mindre företagsamheten, jordbruket, servicesektorn m. m. Däremot upprepas ett vanligt förekommande förslag från regeringen, nämligen att förstärka arbetsförmedlingens personalresurser. I propositionen föreslås en utökning med 30 årsarbetskrafter till en kostnad av 17,4 milj. kr. Dessa pengar skulle få större effekt om de användes till småföretagsutveckling och offensiva närings- och regionalpolitiska åtgärder. Förstärkningen av arbetsförmedlingens personalresurser bör i stället finansieras genom en neddragning av de centrala resurserna på arbetsmarknadsverket . Centerpolitik för ett levande Med en annan inriktning av politiken än den socialdemokraterna står för finns det förutsättningar att skapa en positiv utveckling i . Det förutsätter dock att besluten över strategiska och ekonomiskt intressanta naturtillgångar överförs från den nationella till den regionala nivån. Exempel härpå är vattenkraften. Det krävs enligt vår mening ett decentralistiskt synsätt med nytänkande, okonventionella lösningar och mer generella insatser på olika områden för att hela skall utvecklas. Regeringens punktvisa insatser innebär ingen förnyelse. Den negativa befolkningsminskningen i flera av länets kommuner måste hejdas och vändas. Detta förutsätter ett breddat näringsliv och fler arbetstillfällen. Det krävs inte bara stopp för utflyttningen från dessa kommuner utan även en stor inflyttning till de områden som minskat mest om de skall kunna överleva. I annat fall bor snart den sista generationen i många av länets områden. Eftersom i så hög grad förfogar över värdefulla naturresurser bör dessa i större utsträckning förädlas inom länet. Därigenom kan sysselsättningsläget förbättras. Dessutom måste som är ett energirikt län få del av de vinster som vattenkraften i Lule älv genererar. Med anledning av regeringens s. k. Bergslagsproposition konstaterade att ca 50 av de sämst ställda kommunerna inom stödområdet inte får del av de föreslagna satsningarna. Den nu aktuella propositionen är ett ytterligare exempel på att de mindre kommunerna med svåra arbetsmarknadsproblem har förbigåtts. Vi förutsätter att regeringen fullföljer beslut och återkommer med ett mera offensivt förslag. Sådana satsningar är nödvändiga för att lindra verkningarna av den tredje vägens ekonomiska politik - en politik som varit starkt koncentrationsdrivande. Propositioner med särskilda paket måste betraktas som brandkårsutryckningar betingade av nödvändigheten att i efterhand försöka repare- 5 ra de skador en felaktigt förd politik orsakat. Serien av olika reparations- Mot. paket är förmodligen inte avslutad med en proposition som har en så de- A39 fensiv inriktning som denna. Enligt vår mening krävs således ett decentralistiskt synsätt med ett nytänkande och mer generella insatser i syfte att skapa ett nytt näringslivsklimat och en större optimism och framtidstro hos människorna i regionalt utsatta regioner. Vi har i annat sammanhang mera utförligt presenterat våra förslag i dessa hänseenden. Vi vill dock här peka på några områden och projekt lämpade för mer generella insatser. Dessa skapar bättre utvecklingsmöjligheter för orter och regioner som har en negativ utveckling. som har ett ensidigt näringsliv dominerat av några stora statliga företag behöver en livskraftig småföretagsamhet. Därmed skapas möjligheter till en differentierad näringsstruktur. Från sida har vi bl. a. föreslagit följande åtgärder i syfte att förbättra klimatet för den mindre företagsamheten: Reducering av sjukförsäkringsavgifterna för småföretag. Slopande av beskattningen för i företag arbetande kapital. Inrättande av privata investeringskonton för att bl. a. stimulera nyföretagande. Inrättande av en småföretagarfond för industriellt och tekniskt utvecklingsarbete i småföretag. För att skapa ett livskraftigt behövs en levande landsbygd, inte bara några expansiva kommuncentra. Därför behövs åtgärder för att utveckla landsbygden. En levande landsbygd har stor betydelse för långt fler än dem som bor på landsbygden. Det krävs därför att landsbygden får sin rättmätiga del av de statliga insatserna som satsas på utveckling och infrastruktur. Nya grepp måste till för att bryta den negativa utvecklingen på den norrbottniska landsbygden. Statsmakterna och de statliga myndigheterna har tagit mycken liten hänsyn till de speciella förhållanden som råder på landsbygden. I t. ex. den närings-, bostads- och utbildningspolitiska planeringen negligeras nästan helt behovet av en positiv utveckling på landsbygden. De statliga verken har ej tagit hänsyn till landsbygden i sitt beslutsfattande. En utveckling av landsbygden förutsätter en helhetssyn på planeringen av infrastruktur, bebyggelse, service, kulturutbud m. m. Eftersom den norrbottniska landsbygden har ett ensidigt näringsliv, främst präglat av jord- och skogsbruk, behövs en nyetablering av företag för att åstadkomma en mer differentierad arbetsmarknad. Småindustrier, hantverk, hemslöjd, turism och administrativ verksamhet är exempel på verksamheter som kan utgöra komplement till landsbygdens basnäringar. I vår partimotion om regionalpolitiken har vi understrukit vikten av att Mot. utveckla hela landet och bl. a. krävt att ett särskilt utvecklingsprogram för A39 landsbygden tas fram. Vi har också föreslagit att 100 milj. kr. skall anvisas på ett särskilt anslag för landsbygdsutveckling. Dessa medel skall avse projekt som ej kan finansieras över de ordinarie länsanslagen. Vattenkraften - en regional resurs För att förverkliga regionalpolitiska mål och åstadkomma en långsiktigt positiv utveckling i behöver länet tillföras större resurser än vad regeringen föreslår i sin proposition. Vinsterna från vattenkraften skulle kunna få stor betydelse för utvecklingen av närings- och samhällsliv i . används vinsterna från den norrbottniska vattenkraften till att täcka investeringar och förluster i kärnenergiproduktion i andra delar av landet. Genom att öppna möjligheterna att använda vinsterna från vattenkraften i produktiva och regionalpolitisk! motiverade investeringar skulle en radikal förändring åstadkommas i . /riksdag har föreslagit att skall få del av vinsterna från vattenkraften. Dess värre har i mött motstånd hos socialdemokraterna och de andra partierna. Därför var det en framgång för då en enig länsstyrelse i i en skrivelse till regeringen föreslog att länet borde få del av vinsterna från vattenkraften. I den nu aktuella Norrbottenspropositionen finns emellertid inte förslaget med. Propositionen är således inte heller i detta avseende något nytänkande, utan har mer karaktären av ett kortsiktigt socialdemokratiskt valårspaket. Det upplevs som en mycket stor besvikelse i . I regionalpolitiska motion, 1987/88:A462, har föreslagits att en del av vattenkraftsvinsterna skall återföras till vattenkraftskommunerna. Med hänsyn till storleken på intäkterna vad avser bör ett särskilt energibolag för bildas i enlighet med vad vi tidigare föreslagit. Med anledning av proposition 1987/88:87 om ny ekonomisk styrning av m. m. har vi föreslagit en uppdelning i syfte att de nuvarande regionala enheterna, t. ex. , blir självständiga bolag. Kraftproduktionens stora värde utgör ett motiv för att ge verksamheten en regional förankring. Ett sådant regionalt bolag kan fylla en viktig funktion i den regionala utvecklingen. bör hos regeringen begära förslag om detta. Gällande regler för uttag av socialförsäkringsavgifter i innebär bl. a. att avgiftsuttaget sätts ned för verksamheter inom vissa näringsgrenar. Detta system är orättvist på många sätt. empelvis kommer inte jord- och skogsbruk eller servicenäringar i åtnjutan- Mot. de av de lägre avgifterna. Ändå är jord- och skogsbruket en av de viktigaste A39 näringarna i stora delar av länet. har tidigare föreslagit att sänkta arbetsgivaravgifter måste omfatta all verksamhet med undantag för statliga och kommunala myndigheter samt försäkringskassor. För att skapa fler jobb är det viktigt att sänka skatten på arbete. För småföretag och egenföretagare är arbetsgivaravgifterna en tung börda som begränsar möjligheterna till utveckling och nya arbetstillfällen. I flera avseenden är också avgiftsuttaget orättvist. I annat sammanhang har föreslagit att sjukförsäkringsavgiften för anställda i småföretag och bland egenföretagarna sänks. Målet bör vara en sänkning med ett belopp motsvarande av avgiftsuttaget för upp till 15 anställda. Ett första steg är en sänkning på en lönesumma på , vilket motsvarar . Genom ett sänkt avgiftsuttag på småföretagen kan de få utrymme till expansion och möjlighet att anställa fler. En avgiftsreform för småföretagen är således motiverad utifrån sysselsättningspolitiska skäl. Detta skulle på ett avgörande sätt stimulera småföretagsutveckling i . Egenföretagama är en viktig grupp i ett glesbygdslän som . Deras skatte- och avgiftsbörda är dock orättvis. Därför måste även egenföretagarna omfattas av lägre arbetsgivaravgifter. För att skapa ökad rättvisa har i motion till årets riksdag föreslagit att egenföretagare befrias från socialförsäkringsavgifter upp till ett basbelopp (). Detta innebär en årlig minskning med ca . för en egenföretagare. I propositionen föreslår regeringen att en ny enhet för databehandling av vissa uppgifter inom förläggs till . Enheten skall börja sin verksamhet . ser positivt på detta förslag som innebär en differentiering av arbetsmarknaden och ett värdefullt tillskott av sysselsättning i kommunen. Ändamålsenliga och bra lokaler för polisen är nödvändigt för att polisen skall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter på ett tillfredsställande sätt. Nuvarande polishus i uppfyller inte dessa krav. Därför upplever personalen på polisstationen en dålig arbetsmiljö. Polishuset i är det enda norr om som inte har förnyats sedan polisväsendet förstatligades och är ursprungligen inte heller avsett för polisen utan för helt annan verksamhet. Därför bör ett nytt polishus uppföras. uttalade att polisens lokaliteter i olika avseenden var klart otillräckliga. i har också i utlåtande pekat på ett stort antal brister, som framkommit i samband med inspektion av lokalerna. har utrett alternativen, om- Mot. 1987/88 byggnad av befintligt polishus eller ett nybygge. Därvid framkom att det en- A39 da vettiga var nybygge. Därefter har förvärvat tomtmark från kommun. Vidare har en hemställan tillställts regeringen om uppdrag att projektera nybyggnad av polishuset i . Så sent som påskveckan hade inte fått något besked från regeringen. Kostnaden för ett nytt polishus beräknas till ca 35 milj. kr. Enligt länsarbetsnämnden i behövs detta projekt för att skapa sysselsättning i malmfältsområdet. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om att ett nytt polishus skall uppföras i . Detta bör ges regeringen till känna. I skrivelse till regeringen föreslogs att en ny kriminalvårdsanstalt bör uppföras i . Den nuvarande anstalten som är byggd möjliggör inte en modern kriminalvård. Anläggningen är hårt nedgången och omodern. Det är därför nödvändigt med en nybyggnation. Regeringen bör återkomma till med förslag om att en ny kriminalvårdsanstalt skall uppföras i . Detta bör ges regeringen till känna. är ett till ytan vidsträckt län och omfattar en fjärdedel av yta. En grundläggande förutsättning för en positiv utveckling i alla delar av länet är ett bra och fungerande vägnät. Det ger möjlighet att upprätthålla ett decentraliserat näringsliv och därmed en decentraliserad bebyggelse och bosättning. För stora delar av är bilen ofta det enda transportalternativet. Möjligheterna att utnyttja kollektiva transportmedel är små. Enligt vår mening måste investeringarna i länsvägnätet få en klar regionalpolitisk profil för att bl. a. ge de bygder som saknar kollektivtrafik rättvisare och rimligare förhållanden. Med stöd av arbetsmarknadspolitiska medel har ett förhållandevis bra vägnät kunnat byggas mellan de olika kommunerna. Däremot har en stor del av det finmaskiga vägnätet en undermålig standard. Ökade investeringar i vägnätet för om- och tillbyggnad är därför angeläget. Det är också en avgörande förutsättning för ett fungerande näringsliv. Den dåliga standarden på många av de mindre vägarna omöjliggör tunga transporter under vissa delar av året. Under tjällossningen gäller belastningsrestriktioner på en stor del av länets 300 - allmänna vägar. Främst drabbar detta skogsbruket. Ett bra vägnät i hela länet är av vital betydelse för näringslivets träns- Mot. porter, särskilt skogsindustrins som är en betydelsefull del av länets närings- A39 Mot denna bakgrund anser vi att en omfördelning samt förstärkning av ekonomiska resurser för investeringar i vägnätet måste ske. Ett tioårigt program för förstärkning och beläggning av grusvägnätet bör tas fram, vilket också föreslagit i annat sammanhang. Ett sådant program skulle också på ett aktivt sätt bidra till att skapa ökad sysselsättning i olika delar av länet. Med hänsyn till de långa avstånden i bör flygtrafiken inom länet förbättras. En jämförelse kan göras med som på en väsentligt mindre yta än har tre flygplatser. I propositionen föreslås att ett anslag om 15 milj. kr. anvisas för en ny flygplats i . biträder detta förslag eftersom det ligger helt i linje med vad vi tidigare föreslagit. Dessutom anser vi det motiverat att också tillskapa flygförbindelse med och den östra delen av länet som ett led i åtgärderna för utveckling av näringslivet. I samarbete med den finska kommunen Ylitornio planeras ett samnordiskt flygfält i /Ylitornioområdet. Detta projekt är kostnadsberäknat till 17 milj. kr. Den svarar för halva kostnaden. Regeringen bör återkomma till med förslag om att finansiera den svenska delen av denna investering, som skulle innebära att restiderna från till övriga delar av landet kan reduceras kraftigt. Detta bör ges regeringen till känna. Järnvägen är viktig för den östra länsdelen och berör främst kommunerna . Längs denna bandel, som är , finns många tätorter och byar som är beroende av järnvägen för gods- och persontransporter. Banan har således en viktig funktion för östra länsdelen. Det erfordras dock möjligheter till högre transporthastigheter. råder nedsättning /h . Ett omfattande investeringsprogram bör därför genomföras för att en fungerande tågtrafik skall kunna upprätthållas. Detta är också av intresse för utveckling av kommunikationerna med , eftersom bandelen är den enda som har förbindelse med vårt östra grannland. Ett investeringsprogram bör bl. a. innehålla förstärkningsåtgärder och elektrifiering av banan. För en första etapp bör 10 milj. kr. Ökad satsning på forsknings- och utbildningsverksamhet är ett viktigt inslag för kompetensutvecklingen. spelar en betydelsefull roll i detta sammanhang. Den forskningsverksamhet som bedrivs vid högskolan hävdar sig väl i konkurrens med universiteten och andra tekniska högskolor i landet.