mot · GB02Jo424 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo424 av m. fl. (s) om införande av en allmän fiskevårdsavgift Sportfisket är en av våra allra största fritids- och friluftsaktiviteter, en folkrörelse som innefattar samtliga ålders- och socialgrupper. Intresset för sportfiske ökar också ständigt i landet. En undersökning gjord av () 1976 visade att ca 2 miljoner svenskar fiskade och att ca 1 miljon av dessa fiskade oftare än . Vid SCB:s undersökning 1982/83 var motsvarande siffror 2,2 miljoner resp. 1,2 miljoner. Anledningarna till detta stora och ökande sportfiskeintresse är bl. a. att sportfiske är en billig fritidsaktivitet. Sportfiske kan bedrivas av gammal och ung, män och kvinnor, handikappade etc. Sportfisket har en mycket stor motivbredd, dvs. det rymmer många olika aktiviteter och är synnerligen lämpat som familjeaktivitet. Sportfisket har särskilt goda egenskaper vad gäller naturfostran av barn och ungdom. Allt detta gör sportfisket till en värdefull fritidsaktivitet, inte bara för den enskilde utövaren utan också för samhället. Från samhällets sida har man nu också börjat upptäcka sportfiskets stora betydelse, inte bara socialt och rekreativt, utan också för turismen, den svenska såväl som den utländska. Stora satsningar planeras på detta område. Vad gäller t. ex. projektet för , där en rad länsstyrelser och kommuner ingår, räknar man med att en satsning på sportfisket i skulle ge stora direkta turistinkomster samt mellan 300 och 400 årsarbeten inom regionen. Liknande planer för att utveckla fisketurismen finns även på åtskilliga andra håll. Förutsättningen för en vidare utveckling av sportfisket som fritidsaktivitet är emellertid att en effektivare fiskevård planeras och genomförs. Resurserna är inte outtömliga och en mängd andra intressen gör anspråk på den befintliga vattenresursen. är sportfisket fritt runt hela vår kust samt i de fem största sjöarna; en mycket uppskattad reform. Men för att ytterligare utveckla dessa vatten för sportfiske måste medel avsättas såväl för fiskevård som för service. Inom enskilda vatten kan förvisso fiskekortsavgifter ge vissa medel för fiskevård, men för att kunna bibehålla och utveckla ett sportfiske för alla fordras ett tillskott av medel för insatser inom fiskevården. Det statliga stödet uppgår till knappt 5 milj. kr., varav huvuddelen går till bildandet av FVO. /87 utdelades i stat ligt fiskevårdsbidrag ca 2 milj. kr. Bidragsansökningarna uppgick till drygt Mot. 15 miljoner förutom det som anslogs för bildandet av FVO. Det verkliga behovet för fiskevården i landet kan beräknas till minst det dubbla. Något ökat fiskevårdsbidrag har emellertid inte föreslagits i årets budget. I realiteten innebär detta en minskning genom att större belopp nu och under de närmast följande åren måste användas för bildandet av FVO, vilka enligt bestämmelserna skall vara klara . föreslog att för finansiering av fiskevårdsåtgärder borde en allmän fiskevårdsavgift införas. att alla som fiskar skulle lösa ett allmänt fiskekort, med undantag av ungdomar under exempelvis . En sådan avgift skulle kunna inbringa ca 20 milj. kr. till vård och utveckling av fisket. lade i sin petita till 1987/budget förslag om införande av fiskevårdsavgift för täckande av kostnader för fiskevården. Regeringen har hitintills varit avvisande till förslaget bl. a. på grund av administrativa skäl. Enligt vår mening har införandet av ett fritt handredskapsfiske utefter våra kuster och de fem största insjöarna inneburit att betydande fiskevatten nu står till det allmänna fiskets förfogande. Det finns därför starka skäl att öka fiskevårdsinsatserna. Regeringen bör med anledning därav pröva möjligheten att täcka dessa kostnader genom fiskevårdsavgift. Administrativt kunde avgiftsuttaget formas på samma sätt som inom jaktområdet, att fiskeorganisationen påtar sig administrationsansvaret av fiskevårdsavgiften. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av införande av en allmän fiskevårdsavgift. () Bo Finnkvist (s)