mot · GB02A482 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:A482 av m. fl. (c) om vissa regionalpolitiska frågor politik för regional utveckling bygger på att hela den politiska beslutsprocessen ges en medveten inriktning för att nå regional balans. I vår partimotion om regionalpolitiken presenteras vår syn på de riktlinjer som bör gälla för detta arbete. I partimotionen tas de generella insatser upp som enligt vår mening måste genomföras för att en positiv utveckling skall främjas. Vid sidan av generella åtgärder krävs emellertid mera direkta insatser för att stimulera till såväl ny företagsetablering som stöd till befintlig företagsamhet i utsatta regioner. Det företagsinriktade stödet bör i så stor utsträckning som möjligt hanteras på regional nivå för att beslutsprocessen skall bli så snabb och effektiv som möjligt. Det bör även vara mer differentierat, flexibelt och möjligt att anpassa efter de skilda förhållanden som råder i olika delar av landet. De mindre företagens utveckling och nyföretagande har - som ovan påtalats - en avgörande betydelse för möjligheterna att skapa en mer balanserad utveckling över landet. Vi kommer i annat sammanhang att behandla insatserna för att stärka småföretagsamheten och därvid även ta upp utvecklingsfondernas roll. Regionala utvecklingsinsatser m. m. Stöd till glesbygdsinsatser och andra typer av regionala insatser har genom det s. k. länsanslaget givit länsstyrelserna en resurs som snabbt visat sig ge konkreta och varaktiga sysselsättningstillfällen. Stöd från detta anslag kan anvisas till lokaliserings/investeringsbidrag, glesbygdsstöd, företagsutveckling och regional projektverksamhet. Det är enligt vår mening obestridligt att - inom det gällande regionalpolitiska stödsystemet - länsanslaget, tillsammans med utvecklingsfonderna och den kommunala skatteutjämningen, är det mest operativa och effektiva instrumentet. Regeringens förslag innebär en oförändrad medelsanvisning om 688 milj. kr. beslut innebar en förstärkning av länsanslaget med 200 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Socialdemokraterna i röstade emot denna höjning. 1* 1987188. En väsentlig del i det regionala utvecklingsarbetet är de regionala Mot. Länsstyrelserna har redovisat förslag till A482 sådana program för regeringen. Föredraganden konstaterar att programmen utgör en god grund för arbetet på regional och lokal nivå. Det föranleder dock inte regeringen att föreslå några förstärkta resurser för detta ändamål. Enligt vår mening har teknikspridning och teknikutveckling en central betydelse för den regionala utvecklingen. Länsanslaget bör därför ökas för att bl. a. medge att resurser avsätts i syfte att ge länsstyrelserna bättre möjligheter att stödja teknik- och kunskapsspridningsprojekt. Det finns vidare starka skäl, med tanke på den pågående utarmningen av glesbygden och de mindre tätorterna, för att insatserna för glesbygden intensifieras och förstärks. Det är tillfredsställande att nu regeringen ansluter till vårt tidigare förslag att höja högsta belopp för avskrivningslån för investeringar . Den föreslagna höjningen för avskrivningslån till uthyrningsstugor från . är enligt vår mening inte tillräcklig eftersom beloppet varit oförändrat . Vi föreslår att beloppet höjs till . Vi föreslår även att högsta stödbelopp för IKS (Intensifierad sysselsättning) höjs . Det är angeläget att IKSverksamheten på ett mera offensivt och långsiktigt sätt kan användas som ett regionalpolitisk! Detta förutsätter emellertid att inriktningen mot enbart den äldre arbetskraften slopas. Enligt gällande regler kan lokaliseringsstöd erhållas för uppförande av industrilokaler för uthyrning i mindre orter. med verksamhet som har industriell anknytning får hyra dessa lokaler. I budgetpropositionen föreslås att fortsättningsvis skall alla former av stödberättigad verksamhet kunna bedrivas i lokaler som uppförs för uthyrning med hjälp av lokaliseringsstöd. Vi har från sida inget att erinra mot detta förslag. Vi anser dock att lokaliseringsstödet för detta ändamål måste förstärkas med hänsyn till vikten av att underlätta näringslivets breddning och utveckling i mindre orter. Föredraganden understryker också att lokaler för uthyrning visat sig vara ett verksamt medel för att underlätta nyföretagande och utveckling av industrin på de mindre orterna. Vi föreslår att lokaliseringsbidrag bör kunna utgå för investeringar i privata och kommunala industrilokaler för uthyrning i stödområde A och B resp. för landsbygdsdelarna i stödområde C. Ett förstärkt stöd till den kommersiella servicen är också nödvändigt för att bl. a. bevara och utveckla glesbygdsbutiker. Förstärk länsanslaget Mot. Länsstyrelserna måste således enligt vår mening inensifiera insatserna för att stärka glesbygdens näringsliv och glesbygdsstödet prioriteras. Med anledning härav föreslår vi att länsanslaget - i förhållande till regeringens förslag ökas med 112 milj. kr. till totalt 800 milj. kr. Med vårt förslag får de regionala organen förstärkta resurser för ökade satsningar på projekt som gynnar glesbygden. I vår partimotion om regionalpolitiken har vi understrukit vikten av att utveckla hela landet och bl. a. krävt att ett särskilt utvecklingsprogram för landsbygden skall tas fram. Utvecklingen har emellertid varit mycket prekär och mycket stora områden har fått vidkännas betydande befolkningsminskningar. Det krävs därför enligt vår mening att betydande resurser avsätts för att stödja projekt som syftar till att främja landsbygdens utveckling. En sådan satsning skulle även visa att statsmakterna menar någonting med de positiva uttalanden som gjorts i anledning av den pågående landsbygdskampanjen. Vi föreslår därför att 100 milj. kr. anvisas på ett särskilt anslag för landsbygdsutveckling. Dessa medel skall avse projekt som ej kan finansieras över de ordinarie länsanslagen. Länsstyrelserna och de för landsbygdsfrågor ansvariga länsnämnderna bör få stor frihet att vid bidragsgivningen bedöma vilka projekt som skall stödjas. I budgetpropositionen föreslås en neddragning av lokaliseringslånen med 100 milj. kr. med hänvisning till de reserverade medel som finns. Det kan konstateras att socialdemokraterna i regeringsställning lägger förslag av en innebörd som de i oppositionsställning karakteriserade som nedrustning av regionalpolitiken. Vi anser från sida att lokaliseringslånen i enlighet med våra tidigare förslag bör hanteras inom ramen för det ordinarie kreditväsendet och lyftas ur statsbudgeten. Detta skulle vara till fördel för företagen samt innebära en effektivisering. Staten bör trygga eventuella förluster för lånen genom att kreditgarantier för upp till ett oförändrat belopp om 300 milj. kr. En särskild anslagspost om . bör därför föras upp. Expertgruppen för forskning om regional utveckling Vi anser att anslaget till Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) inte skall belasta anvisade medel för den regionalpolitiska ramen utan ingå i anslaget A 3. Utredningar m. m. Detta anslag bör räknas upp med 2,1 milj. kr. ERU:s verksamhet och forskningsinriktning bör också, enligt vår mening, breddas och få en inriktning som syftar till att utveckla vårt land. Tillfälliga stödområden Mot. Regeringens möjligheter att förklara orter/regioner som drabbas av strukturförändringar och av arbetsmarknadsproblem som tillfälliga stödområden måste utnyttjas på ett mera rättvist och konsekvent sätt än vad regeringen gjort. En akut industrikris eller en kontinuerligt pågående strukturförändring med minskande sysselsättningstillfällen som följd bör likabehandlas av statsmakterna. har flertalet mindre kommuner drabbats lika hårt eller hårdare av strukturförändringar än vad t. ex. gjort vid nedläggningen av Varv. Var och en boende i en sådan kommun kan av egen erfarenhet ge exempel på detta. Vår syn på tillfälliga stödområden bör därför ges regeringen till känna. Sysselsättningsstöd och sänkta arbetsgivaravgifter Syftet med minskade arbetsgivaravgifter och sysselsättningsstöd är att ge en särskild stimulans till företag som ökar sin sysselsättning. Sysselsättningsstöd kan ges till etablerade företag inom de tre stödområdena medan nedsättning av socialavgifter endast avser . Enligt beslut utgår ej sysselsättningsstöd i stödområde C. Från sida motsatte vi oss detta förslag. Vi underströk att riktlinjerna för det nuvarande sysselsättningsstödet lades fast så sent som vid det regionalpolitiska beslutet . Enligt vår mening bör man inte efter så förändra stödreglerna med hänsyn till de berättigade krav på långsiktighet en presumtiv stödmottagare har rätt att ställa på de villkor som statsmakterna ställer upp för beviljande av regionalpolitiskt stöd. Flertalet kommuner inom stödområde C har också en negativ befolkningsutveckling varför det regionalpolitiska stödet inte får försämras. Vi föreslår därför att sysselsättningsstöd skall kunna utgå i stödområde C och ytterligare 25 milj. kr. utöver regeringens förslag anvisas för Sysselsättningsstöd. För del innebär den nuvarande generella sänkningen av socialförsäkringsavgifterna i länets samtliga kommuner att de kommuner som har de svåraste problemen missgynnas. Kustkommunernas konkurrensläge gentemot malmfältskommunerna och övriga inlandskommuner förbättras kraftigt med en förstärkt inomregional obalans som följd. Vår partimotion om regionalpolitiken föreslår att möjligheterna till en regional differentiering av uttaget av socialförsäkringsavgifter skall utredas. I ett läge då ett sådant förslag genomförs bortfaller behovet av nu gällande regler för . I avvaktan på att en generell regional differentiering sker bör dock följande förändringar genomföras. Enligt vår mening måste nedsättningen av socialförsäkringsavgifterna utgå från gällande stödområdesgränser och läggas där de bäst behövs. Vi anser därför att den nuvarande sänkningen av socialförsäkringsavgifterna i hela i stället bör omfatta samtliga kommuner inom stödområde A. Sänkningen bör därutöver omfatta de kommuner i som inplacerats i stödområde B. Det är orimligt att sänkta avgifter kommer kustområden i till del och inte inlandskommuner i och som inplacerats i stödområde A. Gällande regler innebär vidare att i Mot. län utgår en avgiftsreducering för tillkommande sysselsättning om . per årsarbetare, vilken lämnas i form av ett bidrag till kostnaden för Ett motsvarande bidrag lämnas även för att täcka kostnaden för egenavgifter. Enligt vår mening bör även en sådan reducering ske med beaktande av problemens omfattning i olika områden. belägna i inom stödområdena A och B bör därför nedsättningen och i stödområde C . De ovan förordade förändringarna i gällande regler för nedsättning av socialförsäkringsavgifterna innebär en kraftig förstärkning av konkurrenskraften hos företagen i de norrländska inlandskommunerna och då särskilt . Med den geografiska fördelning nedsättningen får enligt våra förslag finns heller ingen anledning att undanta någon kategori av företag från befrielse utan den bör gälla samtliga privata, kooperativa och statliga företag. Bortfallet av intäkter från socialförsäkringsavgifterna torde med vår förordade inriktning bli avsevärt mindre eftersom företag lokaliserade i kustkommunerna får betydligt mindre sänkningar . Någon ökad belastning på statsbudgeten torde därför inte uppkomma. De generella och företagsstimulerande åtgärderna måste emellertid även kompletteras med ett individinriktat stöd för dem som väljer att bo och arbeta i de mest utsatta kommunerna. För vissa glesbygdskommuner har den negativa utvecklingen gått så långt att det krävs en återflyttning om dessa kommuner skall ha en reell chans att överleva. Den grundläggande avsikten med de traditionella stödåtgärderna är att åstadkomma en rättvisare fördelning av tillgängliga resurser mellan regioner, län och kommuner. Avfolkningen i vissa kommuner har dock nått så långt att det krävs införande av avsevärda individuella stimulanser för att få en nödvändig inflyttning till stånd. De personer som planerar att starta ett företag eller ta en anställning i en glesbygdskommun måste uppleva att det finns uppenbara ekonomiska fördelar att bosätta sig där. Vi anser därför att följande individinriktade stimulansåtgärder för att få till stånd en återflyttning till de mest utsatta kommunerna bör införas som komplement till de generella och företagsstimulerande åtgärder vi förordar. Flyttningsbidragen har varit en av de främsta stimulanserna till den pågående koncentrationsutvecklingen. Bidraget till starthjälp har slopats från . Totalt föreslås att drygt 130 milj. kr. anvisas för flyttningsbidrag kommande budgetår. Vi anser att flyttningsbidragen bör utformas så att de både främjar en bättre regional balans och ytterligare minskar belastningen på statsbudgeten. Enligt vår uppfattning bör arbetsgivarna i expansionsorterna svara för kostnaderna vid rekrytering av arbetskraft från utflyttningsorter. Flyttningsbidrag bör därför bara utgå vid flyttningar till regional- Mot. politiskt prioriterade områden. bör därför begära att regeringen i A482 samband med kompletteringspropositionen återkommer med förslag till riktlinjer och regler för ett sådant flyttningsbidragssystem. Därvid bör anvisas 25 milj. kr. Bidrag till arbetsgivare för anställning av medflyttande Försöksverksamheten med bidrag till arbetsgivare för anställning av medflyttande föreslås fortsätta under kommande budgetår. Möjligheterna att rekrytera s. k. nyckelpersoner är ofta avhängiga av om en medflyttande make eller maka kan beredas arbete på orten. Det är därför positivt att bidraget föreslås vara kvar och bidragsperioden utsträckas till . Vi anser dock att bidragsprocenten till arbetsgivaren bör höjas till av den totala lönekostnaden för den anställde och utgå till arbetsgivare inom stödområdet. bör hos regeringen begära förslag med denna inriktning. Garanterad ränta vid nyproduktion av småhus inom stödområdet En viktig del av den personliga välfärden är en bra bostad. Den socialdemokratiska regeringens koncentrationsinriktade politik har inneburit ett starkt tryck på bostadsmarknaden i koncentrationsorterna. Man har också från regeringens sida på olika sätt försökt lösa dessa problem genom att införa förmånligare regler för bostadsbyggande i storstäderna bl. a. vad avser möjligheter till lån. Vi anser att av rättviseskäl lånevillkoren vid nyproduktion av småhus inom stödområdena A och B bör förbättras. En egnahemsägare bör därför medges en fast garanterad ränta innan en upptrappning sker. bör hos regeringen hemställa om förslag med denna inriktning. En väg att rekrytera kvalificerad arbetskraft till näringsliv och offentlig tjänst inom t. ex. sjukvården skulle vara att införa möjligheter till avskrivning av den årliga studiemedelsavgiften så länge man bor och arbetar inom stödområdena A och B. För den enskilde individen skulle detta innebära en förstärkning av den disponibla inkomsten för dem som har de största studieskulderna med . bör hos regeringen hemställa om förslag med denna inriktning. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av det företagsinriktade regionalpolitiska stödet, 2. att beslutar att till Regionala utvecklingsinsatser m. m. anvisa ett med 112 milj. kr. förhöjt reservationsanslag om 800 milj. kr. i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att beslutar att högsta belopp för avskrivningslån för uthyrningsstugor skall höjas till , 4. att beslutar att kravet om äldre arbetskraft slopas för intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser (IKS) samt högsta stödbelopp höjs till , 5. att beslutar att lokaliseringsbidrag skall kunna utgå för investeringar i industrilokaler i A och B resp. i landsbygdsdelarna i Stödområde C., 6. att beslutar att för landsbygdsutveckling anvisa ett reservationsanslag om 100 milj. kr. att disponeras i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringslånen och med avslag på prop. 1987/88:100 i denna del anvisa ett förslagsanslag om , 8. att beslutar att kostnaden för Expertgruppen för forskning/regionalutveckling (ERU) skall belasta littera A i prop. 1987/88:100, bil. 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ERU:s verksamhet och inriktning, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inplacering av kommuner utanför det ordinarie stödområdet i tillfälligt stödområde vid strukturkriser, 11. att beslutar att sysselsättningsstöd skall kunna utgå inom stödområde C i enlighet med vad som anförs i motionen, 12. att beslutar att en 10-procentig nedsättning av socialförsäkringsavgifterna skall gälla hela stödområde A och i kommuner i inplacerade i stödområde B i enlighet med vad som anförs i motionen, 13. att beslutar att den reducering av socialförsäkringsavgifter för nytillkommande sysselsättning som utgår i kommuner i skall omfördelas i enlighet med vad som anförs i motionen, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om individinriktade stödåtgärder i syfte att stimulera till återflyttning till kommuner inom stödområde A och B och begär förslag om: a) bidrag till arbetsgivare för medflyttande b) garanterad ränta för nyproduktion av småhus c) avskrivning av studiemedelsavgift i enlighet med vad som anförs i g motionen, 15. att begär att regeringen i samband med komplette- Mot. ringspropositionen återkommer med förslag till riktlinjer om regler A482 för flyttningsbidrag i enlighet med vad som anförs i motionen, 16. att beslutar att avslå prop. 1987/88:100, bil. 12idenna del till Arbetsmarknadsservice för /89 avseende ett förslagsanslag av . () () () () () () () ()