mot · GB02A466 · 1988-01-26 00:00:00 — om ett samlat åtgärdspaket för En viss positiv utveckling av länet har skett . En befolkningsminskning har det allra vänt till positiv trend. Eftersom till sin näringsstruktur bland annat kan liknas vid inland bör inte för stora växlar dras på befolkningstalen . Det är viktigt att komma ihåg att det fortfarande sker en stor utflyttning av unga människor från länet. Utvecklingen då det gäller ungdomar som är i 16årsåldern och uppåt, är att minskar motsvarande 27 klasser i gymnasieskolan eller 800 ungdomar om man så vill. Vad beträffar aktuell arbetsmarknadsstatistik bör observeras att för att länet skall nå riksgenomsnittlig arbetslöshet erfordras 5000 fasta arbetstillfällen. Länet har sin industriella bas i verkstadsindustrin, stålindustrin samt skogsindustrin. Detta gör att länet är mycket sårbart inför de strukturförändringar som kan komma en bit in . Verkstadsindustrin, skogsindustrin och stålindustrin ingår i maktkampen mellan transnationella företagsgrupperingar. Denna ur allmänmänskliga behov sett planlösa kamp skapar överkapacitet, drastiska nedläggningar och arbetslöshet. En väsentlig del av den värmländska basindustrin är exportinriktad. Det är därför av stor betydelse att öka värdet av denna. Det görs genom att andelen svensk produktion ökas i exportprodukterna. På detta sätt kan man verkligen nå resultat om man bortser från de omedelbara kraven från kapitalägare och börshajar utan i stället ser till det samhällsekonomiska behovet. Minskad import av delar som ingår i svenska exportprodukter är en lönsam väg för . Förutom att exporten blir lönsammare vid minskad detaljimport så blir det också fler jobb i den värmländska industrin med ökad ekonomisk aktivitet som följd. Det behövs ett samlat grepp för särskilda insatser i arbetsskapande syfte för . En del av de insatser och projekt som kommer att föreslås i det följande har till syfte att påverka länets utveckling på både kort och . De åtgärder som nämns av mer långsiktig karaktär har till syfte att skapa en viss beredskap inför nittiotalet. Gemensamt för inslagen är dock att de kan ingå i en större Mot. 1987/88 statlig satsning för framtiden i länet. I sammanhanget bör det påpekas att insatser på kommunikationsområdet såsom järnväg, vägar och andra viktiga allmänna kommunikationer behandlas i annan motion. 1977 lades den statliga offentliga utredningen fram om industrimineral, Industrimineral SOU 1977:75. Utredningen visade på mineralfyndigheter av nationellt intressant karaktär. Utredningen visar vilket stort importberoende har på viktiga industrimineraler. 1983 gjorde statens industriverk en utredning om berg, malm och mineraler i , SIND PM 1983:8. Man kan inte påstå att gjorda utredningar lett till särskilt stora ansträngningar för att ta till vara t. ex. industrimineralfyndigheter i landet. 1985 importerades industrimineral för 1,5 miljarder i . I har intressanta malm- och mineralfyndigheter gjorts också . Tyvärr saknar länet pengar för att fyndigheterna skall kunna undersökas närmare. I sammanhanget kan nämnas bland annat de intressanta guldfyndigheter som gjorts i länet till följd av den så kallade mineraljakten. Det är näst intill otillständigt att det dels satsas medel för letande av malm och mineraler men att det sedan saknas medel för att gå vidare och skapa arbete. Gruvbrytning i mindre skala har framtidsutsikt genom utvecklandet av ny teknik på området, t. ex. transportabla anrikningsverk. I ett åtgärdspaket med framtiden som förtecken för har malm- och mineralutvinning sin plats. När det talas om verkstadsindustrien förnyelse glöms alltför ofta de små och medelstora företagen inom branschen bort. För att kunna utveckla kunnandet och vidga kompetensen i dessa företag måste det till utbildning. Vpk föreslår att de s. k. förnyelsefonderna ytterligare används bl. a. för sådana insatser som stärker yrkeskompetensen hos dessa företags anställda. För del såsom ett glesbygdslän är en utbyggnad av telekommunikationsnätet och fiberoptiken av stor betydelse. Tekniken medger inte bara möjlighet till snabbt informationsflöde. Den skapar också möjlighet till etablering av tekniskt och vetenskapligt avancerade verksamheter i glesbygd. En verkstadsindustrien centrumbildning bör byggas upp. Denna skulle ha till uppgift att vara idé- och kompetensbank för länets verkstadsindustri. Via denna centrumbildning skulle innovationer inom branschen få utvecklas i länet. Enskilda anställda skulle inte som i stort sett vara hänvisade till det egna företagets förslagslåda. Energi, miljö och jobb Mot. Det behövs ett nytt ekonomiskt mönster i och övriga . Detta mönster kan innebära miljövänligare och gemenskapsbaserade åtgärder inom t. ex. jordbruk, skogsbruk, fiske, turism, energiförsörjning, boende, ökad förädling av naturtillgångarna, utökade möjligheter till utbildning och forskning. Energibolagen har ett avgörande inflytande på och energiförsörjning. Det behövs en ny politik för att ersätta kärnkraften och oljan. Grunden för energiproduktion och konsumtion är att använda rätt energislag i rätt omfattning, på rätt plats. Naturgasen börjar nu uppmärksammas och är överlägsen andra energiformer särskilt vad gäller miljön. Den kan dessutom användas både vid industriproduktion och som värmesystem. Naturgas är en av världens stora energiresurser, t. ex. fyndigheter i och . bör på nytt aktualiseras. Detta projekt skulle genom en koppling till det sovjetiska naturgasnätet via byggas vidare till , därifrån till Bergslagen och slutligen till . Vpk förordar en kraftig utbyggnadsplan. Naturgasen skulle kunna användas till industrier liksom bostadsuppvärmning. Handeln med och skulle öka, vilket skulle ge förmånliga kontrakt till svenska stålverk, verkstads- och pappersindustrier. Sannolikt skulle ca 500 nya arbetstillfällen skapas i under den första anläggningsfasen. Vätgasen har goda förutsättningar att bli den främsta energiformen i världen. Den är en teknisk revolution, som kan bidra till att lösa miljöförstöringsproblemet. Vätgas finns i vatten och som industriprodukt. Svensk industri ventilerar bort , vilket är årsbehovet för uppåt en miljon bilar. I elenergi motsvarar det två kärnkraftverk. Vätgas kan också göra lagring av vindenergi möjlig, likaså kan den ersätta freon i värmepumpar, kylskåp och frysboxar. Utomlands forskar och satsar man på vätgas. är ett län som borde få möjlighet att utveckla ett stort vätgasprojekt. Dessutom kan med fördel biomassa (energiskog, skogsavfall, halm, torv, vass, köksavfall) spela en viktig roll i framtida energipolitik. Forskningsprojekt kring energiskog har visat lovande resultat och energiskogsodling borde ske i stor omfattning i länet. Av energiskog kan dessutom utvinnas metanol, ett miljövänligt drivmedel. En industrianläggning för metanolproduktion skulle kunna förläggas i . Att elda sopor är dels ett slöseri med jordens begränsade naturresurser, dels en synnerligen miljöfarlig verksamhet. Regeringen borde förbjuda sopförbränning och i stället kräva användande av biomassa vid fjärrvärmeproduktion. Detta skulle innebära att avfallsförbränningsanläggningen på i går över till biomassa. utsätts fortfarande för helt oacceptabla utsläpp av klorföroreningar och kvicksilver. Värmländska miljöfarliga industrier, liksom i övriga , skall åläggas maximal rening av miljöfarligt utsläpp. 1* 1987188.3sami. Vidare måste en inventering göras av renoverings- och effektiviseringsbe- Mot. hov av äldre vattenkraftverk. Därefter bör ett planenligt program upprättas A466 för modernisering av dessa verk. En väsentlig del i ett utvecklingsprogram för länet skulle utgöras av energipolitiska åtgärder. I det har vi nämnt vissa behov hos småföretag. Dessa är också intressanta ur handelsaspekt. utvecklar dessa företag produkter och produktion som till sin karaktär är mycket intressanta för länder i tredje världen. Tyvärr får det konstateras att dessa företag har svårt att nå kunder i tredje världen. Eftersom det i dessa fall handlar om solidarisk handel och byte av varor borde det inrättas särskilda handelskammare för handel och tjänsteerbjudande till länder i tredje världen. En första handelskammare av ovan nämnt slag bör inrättas i . Ett sådant projekt har vissa förutsättningar att lyckas genom sin lokalisering till . Där bedriver redan nu utbildning för skogstekniker från . Enligt vår mening är detta en bra bas för ett ökat utbyte mellan och länder i tredje världen på många områden. Det finns en hel rad ytterligare exempel på möjliga utvecklingsinsatser ett samlat paket för bör innehålla. Av dem kan nämnas följande: Samordningsinsatser av utbildning inom stål- och verkstadsindustrin. i , tooling center och en gjuteriskola i kan utgöra basen i en sådan organisation. Åtgärder för att främja sambruk inom jord- och trädgårdsnäringen. Samhälleligt byggda och ägda och konserveringsanläggningar för ett bättre tillvaratagande av dessa näringars produkter. Ytterligare insatser för träkemisk forskning för att kunna öka förädlingsgraden av länets skogsråvaror. En utbyggnad av turistnäringen inriktad på de grupper i samhället som inte har råd att turista och semestra. Satsa på kulturturism med kvalitet och tillgänglighet för alla i samhället. Slutligen vill vi föreslå en utlokalisering av statligt verk eller myndighet till i enlighet med vad vi föreslår i motion med anledning av regeringens förslag om åtgärder för inland, Bergslagen m. m. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ett åtgärdspaket för i enlighet med vad som anförts i motionen.