mot · GB02K403 · 1988-01-13 00:00:00 — Vi har i myndigheter som på olika sätt medverkar till att främmande makt på ett enkelt sätt kan sammanställa uppgifter som kan vara hotande för landet i krig och krigsliknande tillstånd. datoriserade karta är ett exempel. Tillhandahållandet av sådant material bör stoppas av säkerhetsskäl, i enlighet med beslut /80 om sekretesslagen 2 kap. 2 §. ÖCB bör ta initiativ till detta. Forskning och tillämpning/demonstrationsprojekt Årets aktualiserade vikten av fortsatt forskning om supraledare. Otvetydigt skulle denna teknik i tillämpning få genomgripande konsekvenser för bl. a. energiförsörjning och kommunikation i vårt samhälle. För att skall ha beredskap att hantera supraledartekniken är det nu viktigt att berörda forskningsorgan (STU, NFR m. fl. ) särskilt beaktar behovet av insatser på detta område. Kunskapsutveckling inom informationsteknologin är av grundläggande betydelse även för utvecklingen inom många andra områden. Internationella jämförelser visar på den betydelse som de flesta andra länder fäster vid forskningen på system- och programnivå. De samlade effekterna av mer omfattande telekommunikationstillämpningar är ofta stora. De griper in på många områden. Industriella, organisatoriska, sociala, regionala och kulturella konsekvenser blir betydande. Ett antal kvalificerade demonstrationsprojekt i full skala bör därför genomföras. Berörda tillämpningsprojekt kan t. ex. vara: - användning av intelligenta kort (eng. smart cards) för individuell lagring av patientjournaler i sjukvården - distribuerad utbildning till arbetsplatser - fjärrarbete t. ex. i grannskapscentraler Projekt av denna typ måste bygga på industriell medverkan kompletterad med lämplig universitetsanknytning med medel från forskningsråd. bör medverka genom att ställa lämpliga telekommunikationsresurser till verksamhetens förfogande. Vi anser att regeringen redan nu bör ta initiativ till försöksverksamhet med s. k. intelligenta kort för individuell lagring av patientjournaler i sjukvården. I har uppmärksammats hur datorer i arbetslivet kan göra arbetsmoment monotona och isolera arbetstagare från mänsklig kontakt m. m. En medvetenhet finns numera om vikten av ergonomiska och hälsomässiga hänsyn vid arbete framför bildskärmar, t. ex. att anställdas oro för skärmarbete skall tas på allvar, att gravida kvinnor skall få annat arbete under graviditeten, att växling i arbetsuppgifterna skall organiseras för att undvika långa arbetstider framför skärmarna. En förståelse finns för att datasystem bör konstrueras så att de medger ökad arberstillfredsställelse, vidgade kontakter och ökad kreativitet på arbetsplatserna. Datorer kan vara viktiga hjälpmedel inte bara i den inre, utan också i den yttre miljön. Genom att bygga ut effektiva system för insamling av mätvärden om miljöföroreningar, utsläpp m. m. i den yttre miljön kan uppkomst av miljöförstöring motverkas. Om man tidigt kan notera ökade föroreningar i luft, mark och vatten, får man en god grund för snabba motåtgärder. Det är här värdefullt att komplettera miljömässiga åtgärder med ekonomiska styrmedel för att miljöpolitiken skall bli effektiv. Värdefulla erfarenheter finns redan från inledande verksamhet på området. Dessa erfarenheter kan nu ligga till grund för utvidgningar av aktiviteterna. En intressant möjlighet är att komplettera med system för insamling av mjukdata, av typen subjektiva erfarenheter från spontana iakttagare av förändringar i miljön. Det bör finnas naturliga möjligheter för t. ex. en fiskare att rapportera förändringar i de fiskevatten där han eller hon normalt befinner sig. Datoriserade system för kontroll av strålningsspridning är nära nog en förutsättning för att effektiva motåtgärder skall kunna sättas in . Datoriserade system för miljömätning inrymmer även goda industriella möjligheter, bl. a. för export. Här kan nämnas utveckling av nya givare för mätningar i havsmiljön. Skolan behöver genomtänkta och pedagogiskt anpassade programvaror för grundläggande datautbildning. Det är i första hand lärarna som bör formu lera pedagogiska önskemål och delta i metodikutvecklingen. Detta i sin tur Mot. 1987/88 förutsätter att lärarna haft möjlighet att inhämta egna kunskaper inom data- K403 området. Det är en uppgift för verksamma pedagoger att tala om hur de vill att programvaran skall fungera i samspelet mellan lärare, elev och maskin. kan det då växa upp programbibliotek inom olika ämnesområden där lärare och elever kan välja lämpliga program. Skolan måste ge kunskap om datateknik och industrins betydelse för samhällsutvecklingen. Industrin och dess branschorgan bör aktivt kunna samverka med skolan i sådan undervisning. Enligt vår mening är det särskilt viktigt att lärare i humanistiska och sociala ämnen får upp ögonen för de nya pedagogiska möjligheter som användandet av datasystem medger. Åtgärder för att intressera flickor för tekniska yrken bör intensifieras. Ett exempel är sommarkurser i datakunskap riktade endast till flickor. Dessutom bör utbildning om datasystem särskilt betonas på utbildningslinjer med många flickor, t. ex. vårdlinjerna. Dessa linjer skall också utrustas med datorer . Även läromedlens innehåll bör utformas så att bilder och texter anger att även kvinnor hanterar maskiner och datorer. Pedagogiska forskningsresulta indikerar att pojkar och flickor i praktiken ofta särbehandlas på så sätt att flickor osynliggörs och dämpas medan pojkars kreativitet uppmuntras. Ett sätt att få flickor att utveckla sina personligheter och anlag är att i viss utsträckning undervisa i enkönade grupper. Detta bör kunna förekomma vid laborationer i teknik eller datorundervisning där flickor traditionellt inte hävdar sig. Flickor har fortfarande få kvinnliga förebilder med teknisk utbildning eller tekniska yrken. Så mycket som möjligt måste därför göras för att skapa flera förebilder t. ex. genom fler kvinnliga lärare i tekniska ämnen. har tidigare pekat på vikten av breddutbildning på dataområdet. var motståndare till att förnyelsefonderna inrättades. När detta ändå skedde anser vi att finansieringen av breddutbildningen bör kunna ske med medel från dessa fonder. Datorer och datorliknande spel och hjälpmedel sprids i ökat tempo till hemmen. Allt fler blir på detta sätt bekanta med sådan teknik. Det gäller inte bara vuxna utan i hög grad barnen. Ofta är rent av familjens yngre medlemmar de i datorernas tekniska mysterier mest insatta. Den bekantskap som barnen får med datasystem styrs mer eller mindre direkt av de programvaror som används. Maskinvarans egenskaper är i dessa sammanhang ofta underordnad. De egenskaper som programvarorna har blir därför ofta styrande för barnens kunnande och erfarenheter. Många av dagens hemdatorer används i första hand för spel av enkelt slag. Ofta är det fråga om destruktiva spel där det gäller att så snabbt som möjligt förgöra en fiende i rymden, i främmande land osv. Spelen är ofta skickligt konstruerade, och ger i bild och ton användaren en känsla av att behärska sin omgivning. Användarens figur på skärmen blir som en trygg vän, det gäl ler bara att kunna ge rätt kommando . I verkligheten är samhället naturligtvis mycker mer mångfasetterat. torernas värld av ja-nej , ond-god-förhållanden, finns ingen nyansering. De visar en förenklad människosyn och använder ett torftigt språk. Det är svårt att tillverka spel och underhållning som är utvecklande och berikande i pedagogisk mening. Kraven på bra spel skiljer sig också starkt mellan olika kulturer. Gårdagens dataspel bestod mest av kontakt mellan ett barn och en dator. finns spel som medger lagarbete, där flera barn tillsammans spelar mot en eller flera datorer. Det är viktigt att skapa opinion och informera föräldrar och barn om den inverkan dataspel kan ha. Vi bör alla aktivt verka för att främja tillkomsten av bra och pedagogiskt utvecklande spel- och underhållningsprogram för både pojkar och flickor. I dagens datasystemutveckling och forskning finns frågor av humanistisk och moralisk karaktär som borde lyftas fram. Utvecklingen av datoriserade expertsystem är ett sådant område. I expertsystem försöker man mata in sådana kunskaper att systemet skall kunna fungera i rollen som expert och rådgivare. Ett exempel är att man försöker använda datorer som samtalspartner till patienter - i stället för läkare eller annan personal. Det är endast fragment av mänsklig erfarenhet, mänskligt omdöme och sunt förnuft som kan programmeras i språk som datorer förstår. Denna fragmenterade kunskap kan inte ersätta sammanhängande mänsklig kunskap. IVA har uttalat angående ingenjörers framtida yrkesroll att de studenter som har läst samhällsorientering, språk, historia och biologi har en bättre grund för sina nya tekniska kunskaper än de som inte har dessa ämnen i sin bakgrund. Bristen på språk och perspektivskapande ämnen uppvägs inte av kunskaper i teknik från gymnasiet. För att en ingenjörs tekniska och vetenskapliga kunnande verkligen skall komma till sin rätt är det en stor fördel om han eller hon också har vidare intressen utöver de tekniska. Med det inflytande teknikerna har på samhällsutvecklingen är det nödvändigt att humanistiska ämnen bereds ökat utrymme i den tekniska utbildningen Informationsteknologi som hjälpmedel för handikappade Modern informationsteknologi ger oss utomordentliga möjligheter att överbrygga många typer av handikapp. Det finns nu hjälpmedel som innebär en revolutionerande möjlighet till helt vanligt liv. Datoriserade hjälpmedel kan bidra till individualisering och anpassning av undervisningen till de handikappades speciella behov. Bland de tekniska möjligheterna kan nämnas utrustning för syntetiskt tal samt vokal inmatning direkt till datorer, röststyrda datorer som hjälp åt totalförlamade människor, bildförstorande terminaler som kan kopplas samman i telekonferenser samt generell distribution av morgontidningar till syn skadade per radio m. m. Starka sociala och medmänskliga skäl talar för att ge hög prioritet till utveckling av hjälpmedel för handikappade på basis av modern informationsteknologi. Vi menar att arbetsmarknaden kan öppna sig för människor med handikapp med hjälp av modern teknik - en arbetsmarknad där de inte behöver känna sig handikappade. Möjligheter finns t. ex. för ökad geografisk decentralisering av arbetsplatser, liksom för ökad flexibilitet och småskalighet faktorer som kan vara underlättande för handikappade människor på den öppna arbetsmarknaden. På en marknad där allt fler leverantörer presenterar sina produkter blir det allt svårare för den enskilde konsumenten att orientera sig och skaffa sig kvalificerad varuinformation som bas för köpbeslut. Den sakkunskap som krävs blir allt djupare, t. ex. vid inköp av kapitalvaror. Bristande information kan leda till olämpliga eller misslyckade köp. Rådgivning och överblick över marknadens utbud blir i detta sammanhang allt viktigare. De jämförande tester och provningar som görs når ofta inte ut till konsumenterna. a. videotex och text-TV kompletterat med s. k. teleprogramvara, kan viktig jämförande information om varor och tjänster ställas till många konsumenters förfogande. Varu- och tjänsteförteckningar med produktinformation bör därför branschvis sammanställas och aktuellthållas i öppna databaser. Konsumenten skall inte behöva vända sig till en konsumentupplysare för att få information. Vi har i en annan motion föreslagit att bör få i uppdrag att närmare överväga normer och standarder för teledistribuerad varuinformation direkt till konsumenten. Med hänvisning till vad vi i motionen anfört hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om plan för uppdelning och decentralisering av statliga dataregister, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om registerbesked, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om offentlighet och sekretess, 4. att hos regeringen begär att statskontoret får i uppdrag att undersöka främjande av samhällsorienterande videotex, 5. att hos regeringen begär förslag om att all myndighetsregistrering skall omfattas av folkbokföringssekretessen enligt vad som angetts i motionen, 6. att hos regeringen begär förslag om att tillåta byte av personnummer/identitet enligt vad som angetts i motionen, 7. att hos regeringen begär förslag om att folkbiblioteks låneregister inte skall vara offentlig handling, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om att förslag nu inte skall läggas om myndigheters K403 försäljning av personuppgifter, 9. att beslutar lägga ned den kommersiella delen av , 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskningsetik och forskningsregister, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om säkerhet och sårbarhet, ] [att hos regeringen begär försöksverksamhet med intelligenta kort för individuell lagringavpatientjournaler i sjukvården,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om datorers användning som hjälpmedel i miljöpolitiken, 3] 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barn och datorer. () () () () () () 1 1987/88: Fö 501. 2 1987/88: So 404. 3 1987/88: Jo 710.