mot · GC02N352 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:N352 av m.fl. (s) Tekoindustrin pågick en mycket snabb utslagning av svenska tekoföretag. För att motverka att denna förändring fick helt okontrollerbara följder sattes insatser, i första hand i form av äldrestöd, in. Äldrestödet, som är en defensiv åtgärd, bromsade, men hindrade inte en fortsatt utslagning. En åldrande industristruktur och i många avseenden omodern teknisk utrustning ledde tillsammans med en passiv och föga framåtsyftande näringspolitik till en snabb ökning av arbetslösheten i allmänhet och bland de tekoanställda i synnerhet. har inneburit en radikal omläggning av industripolitiken. Ledstjärnan har varit att samhällets medverkan skall leda till offensiva åtgärder i hela vår industri. Detta har gällt även tekoindustrin. Allmänt sett har resultatet varit positivt, men med olika stort genomslag i olika branscher. En annan viktig förändring har varit den nya syn på omfattningen av de nödvändiga beredskapsåtgärderna på olika områden som beslut om totalförsvarets utformning innebar. I det sammanhanget påtalade vi att även om tekobranschens situation förbättrats fanns det risk för att uthålligheten i denna förbättring inte var särskilt stark. Läget för branschen har dock varit stabilt . försämrades det emellertid på nytt, framförallt på konfektionssidan. Sammanlagt förlorades t.o.m. oktober 700 arbetstillfällen, varav 400 i konfektion. Under de tre första kvartalen 1988 sjönk produktionen, enligt SCB, både inom textil- och konfektionsindustrin. som tendensen är nedåtgående minskar arbetslösheten bland branschens anställda. Den har legat . För att finna motsvarande siffror får man gå tillbaka ända till mitten av 70-talet. Beklädnadsarbetarna får nu ofta, och förhållandevis snabbt, nya arbeten. , och detta är faktiskt ett stort problem, har branschen svårt att rekrytera personal. Detta beror bl.a. på det jämförelsevis låga löneläget samt den otrygghet som många anser att anställning inom tekoindustrin innebär. Omstruktureringen av branschen beräknas, enligt SIND, fortsätta . Därför är det väsentligt att det även fortsättningsvis förs en aktiv närings- och arbetsmarknadspolitik. AMS måste kunna bidra med utbildning för de personer som eventuellt blir arbetslösa, för att de skall bli väl skickade att ta nya arbeten kanske i andra branscher. Även inom regionalpolitiken måste beredskapen vara hög. 1 1988/89.3 sami. Den satsning som regeringens förslag innebär, med ett nytt treårigt Mot. branschprogram på 85 milj. kronor och det också treåriga utbildnings- N352 stödet för nyanställda, bör på ett bra sätt bidra till att utveckla och stärka den kvarvarande tekoindustrin. Vi vill dock framföra vissa synpunkter på användningen av det föreslagna stödet. Tekoindustrin, framförallt konfektionsområdet, har många små och medelstora företag och lönsömnadsföretag som i vissa avseenden fungerar som en buffert åt de större företagen. De anställda i dessa mindre företag har ofta mer varierade arbetsuppgifter än anställda i större, ofta hårt momentstyrda produktionsanläggningar. De anställda i dessa mindre företag har samma rätt att kräva ordentliga löner och trygga anställningsvillkor som sina kamrater i större företag, men dessa företag har inte fått del av de offensiva stöden i lika stor utsträckning. De små och medelstora företagen liksom lönsömnadsföretagen har större närings-, regionalpolitisk och sysselsättningsmässig betydelse än många tror. avd. 7 i utgör en bra illustration till detta. Inom avdelningens verksamhetsområde finns omkring 175 tekoföretag. Hälften av avdelningens ca 5 000 medlemmar arbetar i företag med mellan 1 och 40 anställda. I betänkande 1988/89:FiU10 skriver finansutskottet om stödet till tekoindustrin bland annat. - Dessa insatser bör i större utsträckning än inriktas mot de små och medelstora företagen. - Vi delar denna uppfattning och förutsätter därför att reglerna för SIND-stödet utformas så, att små och medelstora företag, vilka i de flesta fallen är konfektionsföretag, kan tillgodogöra sig stödet. För att de statliga medlen skall användas till så effektiv utveckling som möjligt i företagen bör det fackliga inflytandet på användningen, av såväl SIND-bidragen som utbildningsstödet via AMS, öka. finns det en brist i utbildning av personal framförallt till textil- och trikåbranscherna. En sådan skulle kunna ordnas på Proteko i och väl ligga inom ramen för SIND:s utbildningsprogram. Enligt vår mening bör Proteko få i uppdrag att bedriva sådan kompletterande utbildning. Denna bör kunna finansieras genom en del av ökningen av anslaget till statens industriverk. Ett värdefullt stöd för teko- och skoindustrin har varit försörjningsberedskapsstödet som utgår via ÖCB. Detta stöd bör utgå även i fortsättningen. Det är dessutom vår uppfattning att den offentliga upphandlingen skall göras så att den kan fungera som en spjutspets för att bidra till en avancerad produktutveckling i svensk industri. Detta är nämligen ett måste om svensk tekoindustri skall kunna konkurrera på en världsmarknad där handelsrestriktionerna mellan länder avvecklas. Det förekommer en viss dumpning av importerade tekovaror på den svenska marknaden. Det är angeläget att regeringen har en god beredskap för att kunna bemöta sådana tillvägagångssätt. Detta alldeles speciellt som är mycket aktiva i arbetet att snabbt stoppa dumpning i sina respektive länder. Denna beredskap blir än mer angelägen efter hand som importrestriktionerna avvecklas. I motion 1988/89: Fil8 framfördes behovet av noggrann övervakning av prisutvecklingen i branschen, vikten av en effektivare ursprungsmärkning 2 samt det nödvändiga i att i internationella sammanhang verka för införande Mot. 1988/89 av socialklausul med förbud mot barnarbete. Vår principiella syn på behovet N352 av dessa åtgärder kvarstår. Vi utgår från att regeringen och berörda myndigheter arbetar aktivt med dessa frågor och att regeringen förelägger förslag om ratificering av konvention om minimiålder för tillträde till arbete. Det sistnämnda skulle underlätta regeringens arbete i internationella fora när verkar för avvecklingen av importrestriktioner i socialt acceptabla former. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vikten av att reglerna för SIND-stödet utformas så att små och medelstora företag liksom lönsömnadsföretag i större utsträckning än nu får del av detta stöd, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att de fackliga organisationerna bör få större inflytande över användningen av såväl SIND-stödet som AMS särskilda utbildningsstöd, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att Proteko bör få i uppdrag att svara för kompletterande utbildning av personal framförallt till textil- och trikåbranscherna, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att den offentliga upphandlingen inom tekoområdet bör användas som en spjutspets för att åstadkomma avancerad produktutveckling, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att dumpning av tekovaror på den svenska marknaden måste motarbetas effektivare, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ratificering av konvention om minimiålder för tillträde till arbete,1] 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vikten av att i internationella fora verka för införande av en socialklausul med förbud mot barnarbete. () () '1988/89: A755