mot · GB02So247 · 1988-01-25 00:00:00 — av m. fl. om vård och boende för åldersdementa Människor med åldersdement beteende har varit en eftersatt grupp som inte har fått sina speciella behov till godosedda. Det har skett en förändring till det bättre, men den förändringen är mycket beroende på var i landet man är bosatt. Detta i sin tur beroende på att man i kommuner och landsting satsar så olika hårt på särskilda insatser. långvårdsbyrå har genom sin långvårdsenkät klargjort hur det ser ut på området och kommit fram till att mer än hälften av den somatiska långvårdens patienter även har psykiska funktionsnedsättningar. I patientinventering inom somatisk långtidssjukvård är andelen patienter med ålderbetingade psykiska sjukdomar av totala antalet patienter. Spri, , har genom de s. k. samverkanstudierna pekat på behovet av samarbete mellan huvudmännen. En mängd samverkansprojekt kring alternativ vård och boende för åldersdementa har genomförts och visat på de vägar man bör gå. Man får nog säga att vi vet vad som behövs, men ändå genomförs det inte fullt ut. Här borde man uppdra åt att län för län medverka till att planer för genomförande tas fram. Sammantaget måste detta kunna komma de åldersdementa till godo. Kortsiktigt kan det finnas svårigheter för huvudmännen att komma överens om kostnads- och ansvarsfördelningen. Detta har vi kunnat se vad gäller . Men inte ens detta faktum får tillåtas bli en bromsfaktor. måste dessutom utforma anvisningar för på vilket sätt avlastning för anhöriga som sköter ålderdementa kan ske. Svårigheten att vara anhörig till en person med åldersdemens framgår mycket klart av de skrifter rättigheter gett ut. I förbundet är man mycket klar över vad som erfordras för att ge de åldersdementa och deras anhöriga ett fullvärdigt liv. Detta borde på något sätt tas till vara. (Litteraturlista bifogas som bilaga.) En boendeform som passar åldersdementa bra är gruppboende. Individen behåller då sin frihet under tillsyn, vilket är mycket viktigt. I denna boendeform bör då också kunna finnas en avlösarplats för åldersdementa som vårdas av anhöriga. Det är oerhört viktigt att den som vårdas hemma av anhörig inte med jämna mellanrum behöver placeras på institution. En sådan placering är mycket förödande eftersom den snabbt bryter ned det hemmaboendet bygger upp och bibehåller. 1 1987/88. Med hänvisning till vad sorn anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts om behovet av en plan för vård och boende för åldersdementa. () () () () 1987/88 So247 , CG, Åldrandet och åldersdemenser - epidemiologiska etiologiska aspekter. , 8 1983. , L., , J., Senilitet beror på hjärnsjukdom - inte på ålder. Forskning och Framsteg, 4 1985. , G., , B., , B., Vuorima, T., Omhändertagande av patienter med åldersdemens i ett primärvårdsområde. , 19 1985. , R., , L., Några reflektioner kring omhändertagande av åldersdementa. Socialmedicinsk tidskrift, 10 1983. Klockargården, Löt, Rapport från läns landsting, tryckt av . , U., Identitetsjournal. Papaspiropoulos, S., Elementär geropsykiatri. LIC-förlag, 1981. Papaspiropoulos, S., , M., , S., Mentalstimulering. redovisar, Att kunna bo kvar hemma - en rättighet. Dagvård för åldersdementa, 1983:1. redovisar, Annorlunda långvård, 1983:2. redovisar, Leva självständigt. Om dagvård och gruppboende för åldersdementa, 1986:2. : Nattpatrullen - ger äldre möjlighet att bo kvar hemma. Meddelandeblad 3/84, 1984. , L., Vad är demens? , M., SOS-syndromet. Arbetsrapport nr 24, , 1985.