mot · GB02Ub685 · 1988-01-25 00:00:00 — av m. fl. (m) om graderade betyg i lärarutbildningen har med anledning av regeringens proposition 1984/85:219 och utbildningsutskottets betänkande 1985/86:5 om den statliga personalpolitiken beslutat att ersätta den tregradiga betygsskalan i lärarutbildningen med en tvågradig, dvs. Utskottet anförde i sitt betänkande bl. I vad gäller betygsättning inom lärarutbildningarna anser utskottet att den viktigaste frågan är att bedöma om de som genomgått utbildningen har tillägnat sig de kunskaper som utbildningen avses ge och som fordras som grund för läraryrket. Bedömningen UnderkändGodkänd är enligt utskottets mening tillräckligt för detta ändamål. Härvid utgår utskottet från att kravet Godkänd sätts så högt att en god kvalitet garanteras. Vi moderater reserverade oss mot beslutet. redovisades en undersökning rörande klasslärarkandidaternas räkneförmåga (1987). Räkneprovet bestod av 65 uppgifter hänförliga till kurs, de allra flesta mellanstadiets. Totalresultatet i provet varierade mellan 9 och 65 rätt. hade mer än 57 rätt medan hade färre än 34 rätt, dvs. mindre antal rätt än ca halva antalet uppgifter i provet. En matematiklärare vid en lärarhögskola sade med anledning av undersökningen i en tidningsintervju: Men jag kan inte köra alla elever som inte klarar de matematikkunskaper de skall ha enligt läroplanen. Då skulle jag vara tvungen att köra hälften av eleverna. Vi måste anpassa kraven efter kandidaternas förmåga. Dess värre kan man anta, att liknande brister skulle uppdagas inom andra discipliner om de blev föremål för motsvarande undersökningar. Enligt vår mening uppfyller inte den nu beslutade betygsättningen de av utskottet förutsatta kraven. Vi anser att det är ett oavvisligt krav att kvaliteten i lärarutbildningen upprätthålls och att nivån på lärarkandidaternas kunskaper redovisas i klara termer. Vi förordar därför, att kvalitetsbetyg skall ges för såväl ämneskunskaper som lärarskicklighet. Därvid är tre betygsgrader ett minimum. I årets budgetproposition föreslår utbildningsministern, att ämneslärarlinjen för gymnasiet skall omfatta två ämnen med minst 60 poäng i varje ämne. Även om vi i andra motioner krävt att vi vill ha en koppling mellan 1 1987/88. utbildningen av högstadielärare och gymnasielärare hälsar vi utbildningsministerns förslag med tillfredsställelse. Vi accepterar också att svenska och språk föreslås omfatta 80 poäng. beklagar vi, att utbildningsministern inte redan nu velat föreslå, att även samhällskunskap skall omfatta 80 poäng. Det finns i detta sammanhang anledning att betona, att den tregradiga betygskalan är den som skall tillämpas i ämneslärarutbildningarna. Av praktiska och andra skäl kommer studerande från ämneslärarlinjerna, andra linjer och studerande på fristående kurser att undervisas tillsammans. Det ter sig fullständigt orimligt att olika former av betygsättning förekommer för de olika studerandekategorierna i samma utbildning, inte minst mot bakgrund av att betygsättningen på denna nivå kan vara avgörande för antagning till forskarutbildning. Därtill kommer denna ojämlika behandling i betygshänseende att påverka de studerandes gemensamma arbete i negativ riktning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att i lärarutbildningarna ämneskunskaper skal! betygsättas efter en skala med minst tre betygsgrader, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att i lärarutbildningarna lärarskicklighet skall betygsättas efter en skala med minst tre betygsgrader. () (m) (m) () () Hans Nyhage (m) 1987/88 Ub685