mot · GB02Fi219 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi219 av m. fl. (vpk) om miljö och arbete Vår tids utmaning är att skapa ett kvalitativt bättre samhälle. 1 denna utmaning ligger även att solidariskt bidra med lösningar på globala problem. Vi står alla inför ett vägval där passivitet leder till katastrof. Alternativet är att kombinera ekologiska insikter och miljöengagemang med kampen för en socialistisk framtid. Med industrialismens genombrott följde en omfattande förgiftning av jord, luft och vatten. Konkurrens och profitjakt fick bestämma villkoren för teknikutveckling, urbanisering och tillväxt. Djupare kunskap om ekologiska samband saknades. Den traditionella tillväxtfilosofi som dominerat samhällsutvecklingen hotar naturgrundvalen. Den har också medfört en utarmning av både naturen och människans förhållande till naturen. Trots detta har naturen genom hela den kulturella utvecklingen varit en källa till upplevelser, inspiration och nya dimensioner i tillvaron. Ett industrisamhälle måste inte vara förknippat med naturskövling och ekologiska kriser. Ett modernt industrisamhälle skulle mycket väl kunna bruka naturens resurser utan att förbruka dem. Ekologi och ekonomi är vetenskapsgrenar med ett mycket nära samband. Medan ekologi är läran om kretsloppet i hela naturen handlar ekonomi om att insamla från naturen, producera, fördela och använda det som produceras. För att klara dessa uppgifter organiserar sig människorna i olika produktionsförhållanden. En sund ekonomi måste ta hänsyn till de ekologiska sambanden. Planera och producera för våra behov I en ekologiskt inriktad ekonomi tar man hänsyn till vad misshushållning av naturen kostar hela samhället. Målet är att planera och producera för sociala, kulturella, materiella och miljömässiga behov. Industripolitiken måste därmed inriktas på sparsamhet med råvaror och energi samt på produkter och processer som i alla led bygger på hänsyn till människor och miljö. Ökad förädlingsgrad samt återvinning av förbrukat material är lika viktiga inslag som avancerad miljöteknisk rening. Planeringen skall förutsätta allas rätt till arbete och leda till regional rättvisa och utveckling. Så kan ett ekoland byggas. Ekolandet är ett led i antikapitalistisk utveckling där stora förbättringar kan tvingas fram genom människors kamp och mobilisering. Hela segern kan inte vinnas inom ramen för kapitalismen en konsekvent ekologiskt inriktad ekonomi kommer i ständig konflikt med storfinansen. Det finns en punkt där vidare utveckling på väg mot ett ekoland kräver ett systemskifte, det vill säga socialism. Socialismen skapar de rätta förutsättningarna för en sådan utveckling men kräver att miljökampen ständigt pågår. Livsmedelsproduktion och skogsbruk ska ses utifrån en helhetssyn på ekologi, natur, mat, hälsa. Därför måste vi sätta kvalitet framför kvantitet. Vi måste uppmuntra växelbruk och biologiska odlingsformer för att komma bort från gifter och konstgödning. Vi säger nej till djurfabriker och andra onaturliga former för djurhållning och avel. Det allmänna veterinärväsendets ställning och funktion bör återskapas och förbättras. Produktion av livsmedel måste ske i hela landet. Jordbrukspolitiken ska vidare garantera ett effektivt gränsskydd och skydda mot import av hälsomässigt undermåliga produkter. Den bör bygga på familjejordbrukens utveckling, ge arrendatorer friköpsrätt och uppmuntra lokal kooperativ samverkan mellan brukarna. De stora multinationella livsmedelsproducenternas makt måste brytas för att kunna garantera en hög självförsörjningsgrad av livsmedel. Skogen ska ses som en mer allsidig naturresurs och även erkännas som syreförsörjare och bevarare av naturens närings- och spårämnen. En mer allsidig växtkultur ska gynnas. Ekologiskt och botaniskt intressanta mellanzoner mellan skogs- och jordbruksmark ska tillmätas värde. Utvinning ska inriktas mera på kvalitet och förädling, metoderna göras ekologiskt hänsynsfullare. Detta ger fler arbeten i en mångsidigare skogsindustri. Arbetena sprids jämnare, vilket gynnar inlandsområdena. Ny industri- och handelspolitik Sorn politiskt huvudalternativ i kampen för arbete och bättre miljö kräver vpk en ny industripolitik. Den har följande utgångspunkter: o Industrin ska inriktas på samhällsnyttig produktion! Hit hör även ett nytt konsumtionsmönster som bygger på människornas behov av giftfria varor och hälsosam mat. Antalet farliga och onödiga produkter kan begränsas liksom förorenade transportmedel. Stora investeringar för att bygga upp nya system för kollektivtrafik samt en utveckling av effektiva hjälpmedel för rörelsehindrade och för omsorgssektorn. Förbättringar av dåliga arbetsmiljöer är ett inslag. En massiv satsning på återvinning av avfall ett annat. o Energipolitiken ska frigöra oss från kärnkrafts- och oljeberoendet! Vi ska hushålla och vi ska utveckla förnyelsebara energikällor. Detta ger också många fler jobb än fortsatt kärnkraftsatsning. o Sårbarheten måste minska! Politiken måste frigöra oss från det extrema import- och exportberoendet och den utpressning som de transnationella företagen ägnar sig åt. Råvaror ska förädlas i . Vi ska bygga upp samhällsägda basindustrier inom alla viktigare industrisektorer i hela landet. o Bygg ikapp bostadsbristen och omsorgsbehoven! Ett ökat byggande har flera positiva effekter. Det ger jobb i flera andra branscher. Det är importsnålt och påverkar således inte vår bytesbalans negativt. Angelägna byggbehov finns. Det behövs en kraftig ökning av bostadsbyggandet. Miljonprogrammets bostäder från 60- och 70-ta!en står inför omfattande saneringar. Omsorgsbehoven måste tillgodoses fullt ut. Föråldrade vårdinrättningar, daghem etc. måste ersättas med nya. Andra ska vid behov byggas om. o Tendensen till att lösa alla problem med ett storskaligt anslag måste brytas! I vissa fall når vi målen för en ekologisk ekonomi bäst med storskalighet. 1 andra fall är småskalighet bättre. De avgörande industriella investeringarna är dyra och måste ske i stor skala. Men dessa kan sedan i sin tur ge underlag för småföretag av olika slag, privata eller kooperativa, o Utrikeshandeln måste breddas! Av tradition är den svenska handeln koncentrerad till västvärldens industriländer. Detta gör mycket beroende av den ekonomiska och politiska utvecklingen i väst. Därför är det nödvändigt att bryta vårt starka beroende av och EG till förmån för en ökad handel med socialistiska länder och länder i tredje världen. Samhället har redan en rad styrinstrument som kan användas: statsföretagsgruppen, löntagarfonderna, , kommunala bolag och stiftelser, stödområden, utvecklingsfonder med mera. Dessa instrument är dock otillräckliga och måste förbättras och kompletteras. Skatte- och taxepolitiken måste konsekvent utformas så att den styr produktion och konsumtion i miljövänlig riktning. Storstädernas kraftiga tillväxt på landsbygdens bekostnad måste hejdas dels med en aktiv näringspolitik som lokaliserar industrier och andra arbetsplatser på ett regionalt balanserat sätt och dels med en direkt etableringskontroll. Även utlokalisering av verksamheter från storstadsområdena måste ske. Ytterligare redskap kan vara miljöfonder uppbyggda genom arbetsgivaravgifter. Men storstäderna måste vara bra att bo i. Vi måste återerövra dess stora kvaliteter. Storstäderna kan aldrig bli bra om de tillåts växa å övriga landets bekostnad. Det kan inte bli frågan om något tvärstopp vare sig av arbetsplatser eller bostäder. Bostadsbristen är stor i flera kommuner och den måste byggas bort. Det gäller att förbättra livsvillkor såväl utanför som innanför storstadsområdena för att nå en balanserad utveckling. En ekologisk näringspolitik kräver långsiktiga och målmedvetna satsningar. Därför har vpk föreslagit att samhällsfonder med demokratiskt valda styrelser ska inrättas. Fonderna ska finansieras genom beskattning av produktion, vinster och stora förmögenheter. En central riksfond ska finnas för att få till stånd stora samhällsnyttiga projekt. Dessutom inrättas 24 länsfonder. Dessa ska användas dels för att skapa arbetstillfällen genom investeringar i nya samhällsägda företag, dels för att stödja kooperativa och löntagarägda företag. I båda fallen beslutar länsfonden om investeringarna. Vidare ska en viss del av länsfonden användas för att investera i befintliga privata företag efter beslut av de lokala fackföreningarna. Vpk:s samhällsfonder inriktas alltså på makten över investeringarna. Genom fonderna och självständig facklig kamp byggs en motmakt mot storfinansen upp i samhället och i de lokala företagen. Sådana här samhällsfonder skulle till exempel användas för att bygga om det svenska järnvägsnätet, bygga ett gasnät, utveckla en svensk dataindustri och andra stora satsningar på infrastrukturer, nya industribranscher och basnäringarnas utvecklande. Vidare skulle medel ges till löntagarägda företag och småföretag. Samhällsfonder skulle omvandla delar av de stora likvida tillgångarna i näringslivet till produktiva resurser. Samhällsfonderna skulle skapa en ny samhällsstyrd industrisektor. Med denna sektor som spjutspets bör en omdaning av till ett ekoland inledas. Det innebär också att storfinansen och dess maktställning effektivt angrips. Men en konsekvent ekologisk näringspolitik måste leda till att storfinansen i grunden besegras. Då utgör nationaliseringar av nyckelindustrier och bank- och kreditväsendet centrala inslag. För att kunna värna om miljö och arbete så måste också nationella oberoende garanteras. Den svenska ekonomin är mycket sårbar för dess ensidiga inriktning på export samt de svenska transnationella bolagens utlandsinvesteringar. Dessa frågor behandlas utförligare i andra vpk-motioner, bl. a. i årets ekonomimotion och i anslutning till EG-propositionen. Ett mycket centralt inslag i förverkligandet av en ekologisk näringspolitik är en drastisk omläggning av transportpolitiken. Vpkts förslag till helhetslösning av transportpolitiken redovisas i motionen med anledning av trafikpropositionen. Alla de enskilda miljö- och näringsfrågor som har nämnts i denna motion behandlas i separata motioner. Denna motion koncentrerar sig på den ideologiska överbyggnad som framtidens miljö- och näringspolitik måste grundas på. I den rapport som upprättat på FN:s uppdrag skrivs bl. a.: Det är nu vi genom en positiv förvaltning av naturresurserna kan lägga grunden för en varaktig ekonomisk och social framgång som säkrar mänsklighetens möjligheter till att överleva. I rapporten föreslås också att regeringarna direkt ska börja planera för en utveckling som både är ekonomiskt och ekologiskt bärkraftig. Hela rapporten utmynnar i en uppmaning till handling mot den nuvarande ohållbara utvecklingen. är avgörande för att kunna vända den nuvarande utvecklingen där det internationella ekonomiska systemet snarare ökar än minskar olikheterna mellan nationerna och som snarare ökar än minskar antalet fattiga och svältande människor i världen. kan spela en viktig roll i ett sådant förändringsarbete. Detta synsätt måste enligt vpk:s mening prägla alla ekonomisk-politiska förslag i riktning bort från den nuvarande ohållbara utvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att skapa en ekologiskt grundad ekonomisk politik som sätter mänsklighetens behov före profiten, 2. att hos regeringen begär att en arbetsgrupp tillsättes med uppgift att klarlägga sambandet mellan miljöförstöring och hotet mot en sund samhällsekonomi och sysselsättningen, [att som sin mening ger regeringen till känna att på nordiskt och internationellt plan tar initiativ till miljöförbättringar och samarbete för att uppnå globala lösningar på miljöproblemen.1] Måbrink (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1987/88 :Jo 839