mot · GB02Fi30 · 1988-05-11 00:00:00 — Det är inte acceptabelt, som regeringen tagit som vana, att gång efter annan föreslå förändringar av vissa energiskatter, ryckta ur sitt sammanhang, för att finansiera olika förslag. Senast var det bensinskatten. Vpk:s riksdagsgrupp uttalade att en samlad bedömning måste göras där hänsyn tas till hur de förslagen sammantagna drabbar de sämst ställda i samhället. Energiskatterna har för regeringen blivit en källa till finansieringar av många slag. Bristen i regeringens politik är att den inte har en långsiktig karaktär utan uttrycker mer en ryckighet och inkonsekvens beträffande energiskatterna. En framåtsyftande energipolitik, med klart uttalade mål, måste innehålla en samlad bedömning och sammantagna åtgärder. En sådan finns i vpk:s motion om energiskatterna från . I denna motion föreslår vi bl. a. införandet av en prisutjämningsfond för olja. En sådan skulle användas för att motverka drastiska höjningar av energipriserna när världsmarknadspriset vänder uppåt, eller genom riktat stöd till de grupper som drabbas hårdast av höjda energipriser, t. ex. inom boendet. På så sätt skulle energipriserna kunna hållas mer jämna och avvisade detta förslag. Alla erfarenheter visar att konsumenterna ofta får vara med och betala Fi30 höjningar av världsmarknadspriser och valutakursförändringar i fördyrande riktning. Mycket sällan får konsumenterna däremot vara med och dela på prissänkningarna, vilket naturligtvis vore önskvärt, inte minst mot bakgrund av att energipriserna påverkar pris- och hyresnivån. Ett införande av en prisutjämningsfond skulle medföra att betydande medel finns att tillgå när kostnaderna förändras uppåt. Förslaget medger möjligheter till en konsekvent och långsiktigt förd energipolitik. I propositionen nämns skatterna endast på några få rader. Däremot framläggs i samband med propositionen ett pressmeddelande från om alternativa skatteskalor och finansiering. Det genomgående draget är att sänka skatterna för höginkomsttagare och skärpa beskattningen för låginkomsttagare. Så är det även . En skärpning av värdet av underskottsavdragen föreslås också, dock utan att särskilja bostadsräntor från andra typer av räntor. Automatiken i beskattningen ökar statens inkomster av inkomstskatten med ca . med den i finansplanen antagna löneökningen . Nettot efter inflation blir . Genom att finansiera förslagen med höjda indirekta skatter på sätt som anges i pressmeddelandet överfinansieras reformen med ca . Vpk avvisar de anförda tankegångarna. En skattesänkning måste komma låg- och mellaninkomsttagare till godo, och skatterna borde istället skärpas för dem med höga inkomster. Det skulle bli en skatteprofil som går i rakt motsatt riktning mot nu aviserade, och tidigare genomförda, förslag. Vpk lade ett förslag till inkomstskatter . Det bygger på en skatterabatt på . och som avtrappas intervallet . Förslaget kompletterades även med ett nytt skatteintervall för inkomster , till . Genom detta förslag minskar skatten vid låga inkomster med . och övergår vid inkomster . från sänkt till ökad skatt. För höginkomsttagare blir det skatteskärpningar på . En sådan förändring av inkomstskatten ligger väl i linje med en riktig fördelningspolitik värdig arbetarrörelsen. Nej till höjd moms En höjning av mervärdeskatten - momsen är helt utesluten. Allmänt sett har indirekta skatter regressiv verkan, dvs. de slår hårdare mot dem med lägre inkomster än dem med högre. Framför allt gäller detta momsen på mat och andra livsnödvändiga varor. Vpk har alltsedan momsen infördes verkat för att maten skall undantas från skatten. Vi har också avvisat att en slopad matmoms skall finansieras inom mervärdeskattesystemet. I stället bör denna tas ur större förmögenheter och stora inkomster. En av grundsatserna för en radikal skattepolitik enligt vpk är minskade Mot. Skälet härför är som nämnts dessas regressi va verkan. Vissa punktskatter är dock motiverade, men ej generellt. Exempel är skatten på alkohol och tobak. I dessa fall är avsikten, enligt vpk, att de skall motverka konsumtion och därigenom de skador som denna för med sig. Förändringar av skattesystemet bör innebära minskade skatter på låga och normala arbetsinkomster, minskade indirekta skatter och skärpta skatter på kapital, bolag och förmögenheter. I en sådan politik finns inget utrymme för en höjning av momsen, oavsett om kostnaderna för maten kompenseras som exempelvis var fallet . Alla förändringar måste gå i sänkande riktning. Priserna på de viktigaste livsmedlen har ökat mer än dubbelt så mycket som priserna i övrigt. Regeringen måste därför, enligt vpk:s mening, redan under innevarande år återkomma till med förslag om slopande av momsen på livsmedel. Som ett första steg på vägen till helt slopad matmoms föreslås subventioner av viktiga livsmedel med 5 000 milj. kr. Detta bör ges regeringen till känna. Vpk föreslog en höjning av skatten på tobak . Vpk anser att det fortfarande finns bärande skäl att kraftigt höja skatten på tobak. Detta är motiverat av främst hälsoskäl. Vpk anser att de som föreslås i propositionen inte tjänar detta syfte. Avsikten är endast att kompensera för inflationen. Vpk föreslår att åtgärder vidtas för att kraftigt minska tobaksrökningen. En åtgärd i detta syfte är att kraftigt höja skatten. Vi föreslår därför att skatten på tobaksvaror höjes . Detta skulle medföra en höjning med per cigarrett. Höjningen skall även gälla cigarrer och cigariller. Motiveringen i propositionen att prisökningen på dessa är så stor att skattehöjning inte bör komma i fråga avvisas. Inte har skatten på dessa justerats. Härigenom har regeringarna valt att kompensera ökade kostnader med realt minskad beskattning. Detta är oacceptabelt. Skatten för cigarrer och cigariller skall följa övriga tobaksvaror. Vpk har tidigare i vår med anledning av regeringens proposition om studiemedel lagt en motion med förbättringar för både vuxenstuderande på högskolenivå och högskolestuderande. Förslaget kan ses som ett första steg mot en studielön. Enligt detta förslag skall vuxenstuderande under högskolenivå överföras från studiemedelssystemet till det särskilda vuxenstudiestödet. Det är rimligt att arbetsgivarna får ta ett ökat ansvar för kostnaden för utbildningen av människor som redan finns i arbetslivet och som inte tidigare haft möjligheter att få gymnasiekompetens. slås en ökning av arbetsgivaravgiften . Eftersom de vuxenstuderande under högskolenivå motsvarar ca en tred- Fi30 jedel av studiemedelsdagarna frigörs med detta förslag betydande summor. Vårt förslag till omedelbar förbättring av studiemedlen för högskolestuderande innebär att totalbeloppet höjs till av basbeloppet och att hälften av detta belopp utgörs av bidrag. Kostnaden för vårt förslag till studiemedel är . högre än för regeringens förslag. När de vuxenstuderande under högskolenivå överförs till det särskilda vuxenstudiestödet frigörs ca 1 miljard. Våra nettokostnader är således 600 miljoner högre än regeringens. De mycket höga vinsterna, den återhållsamma lönepolitiken och den utdragna högkonjunkturen har medverkat till att stora likvida tillgångar skapats inom näringslivet. Den ökande spekulationen inom ekonomin och den ständiga jakten mot snabba klipp och improduktiv hantering av ekonomiska resurser är ett uttryck härför. En alltför låg investeringsnivå inom landet har också medverkat till likviditetstillväxten. Dessa resurser som skapats av de arbetande men disponeras av kapitalägarna måste enligt vår mening utnyttjas i såväl investerings- som fördelningspolitiskt syfte. kommunisterna har därför under en rad år föreslagit åtgärder för att på olika sätt utnyttja de likviditeter som vi sett växa undan för undan. kommer regeringen med ett förslag om indragning av . av likviditeterna i näringslivet till konton i . Pengarna föreslås återbetalas . Regeringens motiv är att underlätta avtalsrörelsen samt en allmän åtstramning av finanspolitiken. kommunisterna anser att såväl summorna som motiven kan ifrågasättas. I enlighet med tidigare vpk-förslag anser vi att . väl kan dras in till statskassan i form av en engångsskatt. Pengarna skall inte återbetalas, utan användas för ett flerårigt investeringsprogram på områden som - vården, där vpk föreslagit att 3 miljarder borde anslås som en akutåtgärd, - omsorgen, där barnomsorg och äldreomsorg behöver betydande resurser, - skola och bildning, vilket kräver stora insatser inom bl. a. vuxenutbildningen, - kulturen, vilken behöver förstärkas för att motverka den kommersiella kulturens dominans och inflytande över ideologibildningen så att man därigenom skapar alternativ till historie- och identitetslöshet och kulturell utarmning, - regionalpolitiken, där stora satsningar behövs. Därutöver bör regeringen återkomma med förslag om en höjd vinstskatt från som kan uttas från vinsterna i näringslivet. Därigenom kan de samhälleliga resurser som skapats av de mångas arbete medverka till att finansiera kvalitativa förbättringar, drift och service inom den offentliga sektorns socialt och samhällsekonomiskt viktiga delar som vård, omsorg, skola och kultur. bör denna skatt sättas så att den inbringar ytterligare ca . På detta sätt bryts Mot. även trenden att brandskatta kommuner och landsting, som Fi30 Vpk:s förslag motverkar även kraven om en privatisering inom dessa områden som med ökad kraft kommer att ställas av dem som vill dränera den gemensamma sektorn på resurser samt snabbt fylla upp med privat verksamhet där det brister. Det är nu hög tid att motverka den strategi för kapitalism som främst driver genom att både föreslå minskade statsbidrag till kommunerna och i de flesta kommunala församlingar agitera för sänkt skatt. Denna kniptångsmanöver mot den gemensamma sektorn kan bara motverkas genom att regering och riksdag tar ansvar för att tillräckliga resurser för en god utveckling skapas. Annars faller allt tal om att värna denna sektor platt till marken. kommunisterna avvisar förslaget om extra anslag till marinen för ubåtsskydd. Om en sådan förstärkning bedöms som nödvändig, bör marinen och militärledningen i övrigt först redovisa vilka möjligheter till omprioriteringar och framför allt besparingar som kan göras inom nuvarande redan mycket stora anslagsramar. Helt annorlunda ställer det sig med . I bilagan från försvarsdepartementet yrkas medel till . Vpk har i en särskild motion kritiserat förslaget till ny organisation för . Vi har yrkat avslag på förslaget som enligt vår mening, innebär en militarisering av den civila myndigheten. Anslag för fortsatt drift under civila former måste medges. Vi accepterar därför det i propositionen föreslagna anslaget till för /89. I övrigt hänvisas till motion 1987/88:Föll. Vpk finner det inte särskilt meningsfullt att införa en ny sparform begränsad till ungdomar i åldern . Ungdomar i den åldern har mycket begränsade ekonomiska möjligheter och saknar ofta egna inkomster. För övrigt finns redan olika former av allemanssparande, även om de inte är lika förmånliga som det som föreslås. I stället bör enligt vår uppfattning ungdomarnas bostadsbehov lösas på sätt som ungdomarna själva i olika sammanhang förordat, bl. a. genom byggandet av fler och billigare hyresbostäder och genom frigörandet av smålägenheter. Vidare bör bosättningslånen med gynnsamma amorteringstider och låg ränta återinföras och bostadsbidragen förbättras. Frågan om bostadsbidragen behandlas nu av bostadsutskottet. I finansplanen förs ett omfattande resonemang angående statligt stöd till näringslivet och kravet om lönsamhet. I budgetförslaget diskuteras lönsamhet contra politisk målstyrning vad gäller styrningen av den statliga verksamheten. Också i dessa sammanhang är det lätt att fastna i ett kameralt synsätt, och det är viktigt att slå fast att ett övergripande samhällsekonomiskt synsätt måste vara vägledande för all samhällelig verksamhet. I ett samhällsekonomiskt begrepp måste ingå den sociala nyttan i vid mening, dvs. livskvalitetsbegrepp för berörda personer, eventuellt minskade kostnader för människors omställningar och flyttningar, värdet av ett tryggt liv med minimerade sociala risker, energi- och resursfrågor i långtidsperspektiv, basinvesteringars värde för annan verksamhet och sociala och kulturella värden. Regionala och ekologiska hänsyn måste också ingå i ett samhällsekonomiskt underlag för beslut. Detta bör ges regeringen till känna med anledning av det förändringsarbete som pågår inom såväl arbetet med att utveckla den statliga styrningen av verksamheter och den offentliga sektorn i vid mening som vad gäller samhällets näringspolitik. Självfallet måste detta synsätt genomsyra också budgetpolitiken. Vpk:s budgetförslag för /89 Utgifter och inkomster i förhållande till regeringens förslag. Tobaksskatt Arbetsgivaravg för vuxenstudier Besparing Besparing försvar Insatser inom off. Budgetsaldo i förhållande till regeringens förslag 4,9 mdr. (I nivå med budgetförslaget från regeringen .) Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med avslag på regeringens förslag i prop. 1987/88:150 i motsvarande del godkänner vad som i motionen anförs om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. 2. att med avslag på regeringens förslag i prop. 1987/88:150 i motsvarande del godkänner vad som i motionen anförs Fi30 om de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder på miljöpolitikens område, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om den gemensamma sektorns utveckling, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som motionen anförs om ett åtgärdsprogram för att motverka den ökande transnationaliseringen och hävda det fackliga och ekonomiska självbestämmandet, 6. att hos regeringen begär tillsättande av en parlamentariskt sammansatt utredning för att framlägga förslag om överförande av de privata kreditinstituten, de privata affärsbankerna, de privata finansbolagen och investmentbolagen, de privata finansstiftelserna samt de privata försäkringskoncernerna i samhällelig ägo, 7. att beslutar om indragning med . av företagens likvida medel genom beskattning, 8. att för /89 beslutar anslå . för insatser inom vård, omsorg, skola och kultur samt för snabba åtgärder inom regionalpolitiken, 9. att hos regeringen begär förslag om höjd skatt på företagens vinster, i enlighet med vad som anförs i motionen, 10. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om införandet av en prisutjämningsfond för olja, 12. att som sin mening ger regeringen till känna att inkomstskatten bör sikta till minskade skatter för låga inkomster och höjda skatter för höga inkomster i enlighet med vad som anförs i motionen, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om indirekta skatter, mervärdeskatt samt slopande av matmomsen, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en sänkning av matpriserna via ökade livsmedelssubventioner, 15. att beslutar om ändring i lagen (1961:394) om tobaksskatt i enlighet med motionen, 16. att beslutar höja vuxenutbildningsavgiften , 17. att beslutar att till vuxenstudiestöd m. m. för /89 anslå ytterligare ett förslagsanslag av 1 200 (XX) , 18. att beslutar att till studiemedel m. m. för /89 anslå ytterligare ett förslagsanslag av 1 900 000 000 19. att sorn sin mening ger regeringen till känna vad Mot. som i motionen anförs om ett samhällsekonomiskt synsätt inom såväl Fi30 offentlig sektor som för stöd till näringslivet, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om den ekonomiska politikens inriktning mot att skapa förutsättningar för löneökningar som kraftigt förbättrar de lågavlönades reallöner, 21. att avslår regeringens förslag till lag om ungdomsbosparande, lag om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande samt lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 22. att hos regeringen begär förslag om återinförande av bosättningslån, 23. att avslår regeringens förslag till extra anslag för ubåtsskydd, 24. att med avslag på regeringens förslag i prop. 1987/88:150 i motsvarande del godkänner vad som i motionen anförs om beräkningen av statsbudgetens inkomster för /89. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i