ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02T206 · 1988-01-21 00:00:00 — av och () om tillfällig begränsning av biltrafik i tätorter Biltrafiken är en av de viktigaste orsakerna till att luften drabbas av svåra föroreningar. Detta gäller inte minst i de stora städerna. kan på grund av väderförhållanden, koncentrationen av dessa föroreningar vara särskilt hög. Det är när utsläppen samlas nära marken, då s. k. inversion råder. I en stad som med dess starkt kuperade terräng och där de stora trafiklederna löper i dalgångarna inträffar inversionen relativt ofta. I särskilt stor utsträckning inträffar detta . I har olika åtgärder vidtagits för att snabbt nedminska biltrafiken då så av miljö- och hälsoskäl bedömts vara nödvändigt. Emellertid har inte dessa ansträngningar rönt den framgång man från ansvarigt håll hoppats på. Eftersom det inte föreligger möjligheter att med lagliga medel tillfälligt stoppa eller kraftigt minska biltrafiken har ansvariga myndigheter nödgats nöja sig med andra åtgärder som t. ex. uppmaningar till bilägare att använda sig av kollektiva färdmedel i stället för den egna bilen. Gensvaret har dock varit dåligt. Givetvis måste arbetet på att förbättra miljön föras på en bred front och på lång sikt. Men med hänsyn till att luftförhållandena akut kan bli mycket ohälsosamma är stundom snabba åtgärder nödvändiga. Därför bör åtgärder vidtagas så att det blir möjligt att med kort varsel tillfälligt kunna minska eller stoppa biltrafiken inom ett tätortsområde. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder så att det blir möjligt att av hälsovårdsskäl med kort varsel stoppa eller begränsa biltrafiken inom ett tätortsområde.
mot · GB02T208 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T208 om kommunikationsväsendets sårbarhet Mot. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Fö512 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av civila vägplaner och krigsvägplaner, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägsnätets roll ur totalförsvarssynpunkt, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sjöfartens roll ur totalförsvarssynpunkt. () () () () () (c) () () Per-O la () () () 1 1987188.3 sami.
mot · GB02T209 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T209 av m. fl. (s) om kommunikationerna i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A428 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationer i . () ()
mot · GB02T21 · 1988-01-28 00:00:00 — Motion till 1987/88:T21 av och () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Genom regeringens proposition 1987/88:50 skapas förutsättningar för en betydande omvandling av taxibranschens struktur. I propositionen föreslås bl. a. ett slopande av behovsprövning, trafikeringsplikt, taxefastställelse och trafikeringsområde. Mot bakgrund av den omfattande kritik som riktats mot taxis sätt att fungera finns förståelse för statsmakternas ambition att reformera näringen. Det finns dock skäl att uppmärksamma på att förslaget går väsentligt längre än vad som torde vara erforderligt för att åstadkomma en rationellare ordning. Det har också kommit till kännedom att denna uppfattning alltmer delas av konsumenter och företrädare för branschen. Enligt departementspromemorian DsK 1987:8. Avreglering av taxi m. m., gjordes, vad avser behovsprövningen, ett undantag för beställningscentralerna i de tre största tätorterna. Alltför små beställningscentraler kan enligt promemorian leda till dålig service, höga framkörningsavgifter och svårigheter för allmänheten att hålla reda på många beställningsnummer. Behovsprövningen skulle därför innefatta krav på en viss minsta storlek på beställningscentralerna. I den proposition som föreläggs har departementschefen givit avkall på detta krav och i stället föreslagit full frihet, oavsett storlek, att etablera beställningscentraler även i de tre största städerna. I propositionen frångås också det i promemorian föreslagna kravet på att i storstadsregionerna uttryckligen kräva att taxiföretagen skall vara anslutna till en beställningscentral. Beställningscentralen är onekligen den axel kring vilken en stor del av kundservicen kretsar. För taxinäringen kommer framtiden att ställa stora krav poå kundorientering och effektivitet. Beställningscentralernas roll i detta sammanhang bör inte underskattas. För att dessa skall kunna fullgöra sin uppgift, på för kunder och allmänheten bästa sätt, krävs dock (särskilt i större befolkningscentra) att de är av betydande storlek. Detta i sin tur torde kräva obligatorisk skyldighet för trafikutövarna att tillhöra en godkänd beställningscentral. Ett slopande av de gällande kommenderingsplanerna kommer vidare att äventyra servicen på såväl efterfrågesvaga tider som i efterfrågesvaga regioner. För glesbygden kan detta få besvärande konsekvenser. Av erfarenhet vet vi att när marknadskrafterna helt frigörs medför detta ofta att egennyttan gynnas på bekostnad av allmännyttan. Med tanke på taxis roll som en del av kollektivtrafiken framstår därför en total avreglering som särskilt allvarlig. De risker med en avreglerad taxibransch som ovan beskrivits fordrar en T21 fördjupad studie innan kan ta definitiv ställning till näringens framtid. Det bör därför ankomma på regeringen att tillse att konsekvensbeskrivningar av en avreglerad taxibransch genomförs. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om taxibranschens framtid. () ()
mot · GB02T212 · 1988-01-20 00:00:00 — 1987/88 :T212 av () om bil- och tågdödade renar Bil- och tågdöden bland renar måste hejdas. Tågdödade renar Bildödade renar 1984 1985 1986 1987 1 426 1 237 1 971 2 100 1 095 1 105 1 524 1 690 har en ökning skett av antalet bil- och tågdödade renar på Norrbottensvägarna i en takt som är helt oacceptabel. Således dödades bara - 1987 - ca 3 800 renar på väg och järnväg inom med såväl svårt som lindrigare skadade personer som följd. Varje ren har ett värde om ca , vilket innebär stora ekonomiska förluster både för renägare och samhället. Därutöver skedde olyckorna med stora materiella skador, där skador på bilarna beräknas uppgå till i genomsnitt . per skadad bil. Totalt åsamkas samhälle och den enskilde kostnader i samband med tågpåkörningar i storleksordningen 22-25 milj. kr. Till detta skall läggas de lidanden som skadade åsamkas - värden som inte går att ens beräkna. Några egentliga åtgärder har inte vidtagits i akt och mening att komma till rätta med olyckskurvan. Detta visar också de ständigt stigande olyckstalen. Situationen är oacceptabel såväl för samer som för bilägare och tågpersonal, som varje resa tvingas agera nödslaktare av ren - en situation som hos många inom SJ skapar en psykisk press och stor otrivsel. Vi kan inte längre bara stå vid sidan om och se på hur utvecklingen fortsätter. ansåg kommunikationsministern i ett frågesvar i att de åtgärder som var möjliga att vidta skulle vidtas i . Några sådana åtgärder har inte vidtagits, vilket även olycksstatistiken visar. För att komma till rätta med renolyckorna behövs ett helt batteri av åtgärder. Dessa åtgärder måste vidtas . Vi behöver fasta renstängsel efter . Vi behöver tillfälliga stängsel på och utefter vägarna upp mot malmfälten i första hand. Det behövs ersättningsmedel för vägsaltet i den sand som sprids . En stor och tung informationskampanj behövs till allmänheten. Broschyrer behövs till samtliga bilförare. Det kan behövas tillfälliga hastighetsnedsättningar inom begränsade avsnitt av de mest rentyngda vägarna. behöver ett närmare samarbete med rennäringens folk, där helikopterflyg- Mot. ning över väg- och järnvägsområden kan bli en värdefull hjälp. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att komma till rätta med antalet tågoch bildödade renar i .
mot · GB02T214 · 1988-01-25 00:00:00 — av m. fl. (m) om vidareutvecklingen av , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ub807 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att tidigarelägga planerna för ombyggnad av den norra infarten till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vidareutvecklingen av . () () () () () ()
mot · GB02T216 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:T216 av och () om kommunikationerna i Kommunikationsfrågorna är av stor betydelse för . Angelägna investeringsobjekt finns inom olika kommunikationsområden: vägar, järnvägar, flyg och tele. Flera av de mest angelägna väg- och järnvägsprojekten i länet har stor betydelse för hela . När det gäller större vägprojekt bör särskilt E 4 mellan och framhållas. Väg 83, sträckan , har mycket dålig framkomlighet. Där liksom norr om måste snabba åtgärder sättas in. Väg 80, delen HoforsStorvik och väg 68 Dalgränsen är av mycket låg klass. Ett projekt kallat räta linjen , väg 67, utnyttjas i betydande utsträckning av tung trafik och har fått ökad användning för bilister från t. ex. för att snabbt nå Gävletrakten och . Det är angeläget att denna led sätts i gott skick. Framkomligheten sträckan är dålig. På järnvägssidan bör ett beslut snart tas om en snabbtågsförbindelse på sträckan . Kortare restider skulle positivt påverka arbetsmarknaden då pendlingsmöjligheterna skulle öka och tillgängligheten till nya arbetsplatser öppnas. Det är också angeläget med en kraftig upprusting av stambanan. Utredningsförslaget om att låta bli centrum för järnvägs- och busstrafik för och inland bör genomföras. SJ måste driva en taxepolitik som inte försvårar verksamheter. Efter nedläggningen av bandelen kommer t. ex. propåer från SJ till ett sågverk i som fördyrar de frakter som måste gå på järnväg. Åtgärden kommer också säkert att tvinga över mycket gods till landsvägstransporter. Det rör sig i det här fallet om 1 200 järnvägsvagnar. Att tvinga upp gods på bil vore från trafik- och miljösynpunkt olyckligt. Den satsning som Trätåg gör med järnvägstransporter från olika terminaler bör stödjas. utreds en ny linje LjusdalGävle för ca virke . har flyttats från bil till järnväg genom detta initiativ. Reguljärt flyg bedrivs till från och från . Flygplatserna i och är kommunala och drivs utan statligt bidrag. Utvecklingen för de båda flygplatserna har varit mycket positiv, och man har kommit till ett läge där framtidsinvesteringar måste göras. För torde en helt ny flygplats bli nödvändig att uppföra. har behov av en ny passagerar- Mot. Båda dessa flygplatser bör få ta del av det statliga bidrag som kommer T216 att ges till kommunala flygplatser i skogslänen. I ett längre perspektiv är flygplatser i och angelägna. I telehänseende är knutet dels till , dels till teledistrikt. Det är olyckligt att en dylik gräns skär genom länet. Länet borde sammanföras till ett teleområde med huvudkontoret placerat i . För att förbättra datakommunikationerna krävs insatser. pågår en förstudie i länet om ett kommunikationssystem kallat X-nät. Syftet är att underlätta för de mindre företagen att utnyttja datatekniken. Projektet är kostnadsberäknat till 12-15 milj. kr. har utfäst sig att stå för sex av de miljonerna. Ett stöd från staten krävs med ett belopp i storleksordningen 3-4 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsning på kommunikationerna i . () ()
mot · GB02T217 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T217 av () om kommunikationerna i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A457 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationer i .
mot · GB02T218 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T218 av m. fl. om ökade inleveranser av överskott från och luftfartsverket Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: Fi220 hemställs att hos regeringen begär förslag om ökade inleveranser från och luftfartsverket med 365 respektive 200 milj. kr. () (c) () () () () ()
mot · GB02T219 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T219 av m. fl. om kommunikationerna och den regionala utvecklingen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A462 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av goda kommunikationer för den regionala utvecklingen, 2. att hos regeringen begär att föreläggs ett tioårigt program för förstärkning och beläggning av grusvägar inom länsvägnätet i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () () (c) () () () () ()
mot · GB02T220 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T220 av m. fl. om vissa anslag inom har tidigare föreslagit att verkets administration avgiftsfinansieras. Ett motiv för en sådan åtgärd är att denna verksamhet i hög grad är integrerad med de avgiftsfinansierade verksamhetsgrenarna och att verket därmed inte kunde se någon skillnad i verksamheterna som kan motivera olikheter i finansieringen. kostnader för trafik och administration, vilken i budgetpropositionen finansieras via anslaget C 1, bör avgiftsfinansieras, varför statsanslag ej bör utgå. Vi motsätter oss en obligatorisk registrering av fritidsbåtar. Härigenom behöver anslaget E 2, avseende statsbidrag för att finansiera detta arbete, ej utgå. I enlighet med våra tidigare ställningstaganden yrkar vi avslag på regeringens förslag om Stöd till svenska rederier. motion anger vi förslag för att främja denna näring. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag till anslag till trafiksäkerhetsverket C 1 Trafik och administration på 26,151 milj. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avgiftsfinansiering av trafiksäkerhetsverkets verksamhet i denna del, 3. att avslår regeringens förslag att inrätta ett anslag E 2 Fritidsbåtsregister, 4. att avslår regeringens förslag att anslå 13 milj. kr. till ett fritidsbåtsregister, 5. att avslår regeringens förslag till anslag om 25 milj. kr. 1987/88 till Stöd till svenska rederier. Per Stenmarck (m) () () () () ()
mot · GB02T222 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T222 av och () Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A485 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fördelningen av anslagna medel till dubbelspår anpassas så att utbyggnaden på sträckan kan färdigställas så snart det är tekniskt möjligt, 2. att hos regeringen begär att trafiksäkerhetsverket anmodas utarbeta vägskyltar som kan godkännas för information om såväl närradions som lokalradions sändningsfrekvens. () () 1* 1987/88.3 sami.
mot · GB02T224 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T224 av och () om vägarna i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A486 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av satsning på de i motionen omnämnda vägprojekten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av vissa satsningar på järnvägsförbindelser, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av ett nytt flygfält i , 4. att hos regeringen begär utredning rörande sjötransportstöd i syfte att bevara konkurrenskraften för den miljövänliga Vänersjöfarten.
mot · GB02T226 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:T226 av m. fl. (fp) om en ny flygplats i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A492 hemställs 1. att begär att regeringen inleder planeringen för en ny flygplats i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av fortsatt utbyggnad av spårbunden trafik i , även efter att nu påbörjade projekt är färdiga, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelning av statliga anslag vad gäller vägar och kollektivtrafik till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna att bemanningsplanen för måste omprövas. () () () (fp) () ()
mot · GB02T227 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T227 av m. fl. (c) om kommunikationerna i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N335 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kollektivtrafiken i och kommuner, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts om kommunikationer. () ()
mot · GB02T228 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T228 av () om linjekoncessioner för inrikesflyget Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A493 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om linjekoncessioner för det svenska inrikesflyget, 2. att avslår regeringens förslag att till länstrafikhuvudmannen överföra vissa järnvägssträckor, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om väganslag för upprustning av vägnätet i .
mot · GB02T24 · 1988-01-29 00:00:00 — Motion till 1987/88:T24 av och (m) om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) I den trafikpolitiska propositionen 1987/88:50 föreslår kommunikationsministern att ett nytt verk för järnvägens infrastruktur, statens banverk, skall förläggas till . Det nya verket skall ansvara för spår och växlar, banvallar, broar, trafiklednings- och signalsäkerhetssystem och hela bannätet samt kraftförsörjningssystem för fordon och fasta anläggningar. Det krävs kompetent personal med erfarenhet av järnvägsteknik. Vid en utlokalisering till kommer säkert en stor del av personalen att sluta, och det handlar då om högt kvalificerade tekniker som är efterfrågade på arbetsmarknaden i . kompetens skulle komma att kraftigt reduceras med bl. a. sämre driftsäkerhet som följd. Vi anser att med hänsyn till dessa omständigheter och med tanke på kontakterna med AffärsSJ bör förläggas till . Som ett led i strävan att utjämna den strukturella obalansen mellan den norra och den södra delen av bör kunna lokaliseras till någon av Södertörnskommunerna, exempelvis , som kan erbjuda goda möjligheter. Regeringen bör undersöka de möjligheter som Södertörnskommunerna erbjuder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statens banverk bör förläggas till .
mot · GB02T27 · 1988-01-28 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T27 av m. fl. om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Allt fler bilar kör omkring på våra vägar. Av föreliggande proposition om trafikpolitiken inför 1990-talet framgår att det finns tydliga samband mellan å ena sidan hur fort dessa bilar kör och å andra sidan hur stor mängd luftföroreningar de ger ifrån sig och hur många som dödas och skadas i trafiken. Därav är det lätt att dra slutsatsen att hastigheterna måste sänkas. Särskilt gäller detta de speciellt försurningsdrabbade och folktäta delarna av vårt land. Många bilister kör alldeles för fort i förhållande till gällande hastighetsgränser. I propositionen föreslås en rad åtgärder för att komma till rätta med hastighetsöverträdelserna. Detta är självfallet lovvärt. Dock saknar vi ett förslag om ett utökat antal trafikpoliser. Många av oss trafikanter har säkert den erfarenheten att poliser ute i trafiken både har en i flera avseenden positiv och dessutom direkt dämpande effekt på trafiken. Vi anser inte att de personella resurserna för trafikövervakning är tillräckliga. Enligt vår mening bör regeringen ges detta till känna. Eftersom emellertid sambandet mellan förorenande utsläpp och hastighet är så tydligt räcker det inte alltid att nedbringa hastigheterna till de nu gällande gränserna. För mil jöns skull krävs åtminstone på en del håll i landet ytterligare sänkning av farterna. I propositionen aviseras ökade möjligheter för länsstyrelserna att ta hänsyn till buller- och luftföroreningseffekter vid fastställande av hastighetsbegränsningar på en vägsträcka. Detta är naturligtvis ett steg i rätt riktning men inte alltid tillräckligt. Enligt vår mening bör grundhastigheterna sänkas . i de mest försurningsdrabbade länen i värt land. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av trafikpoliser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkta hastighetsgränser i vissa delar av landet. () ()
mot · GB02T301 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:T301 av och () om grusvägnätet i 1987/88 T301307 Det ordinarie vägbyggnadsanslaget kommer numera endast i mycket ringa omfattning länsvägnätet till del. Regeringen drog in 170 milj. kr. AMSmedel som tidigare gick till framför allt landets glesare delar. Detta gjordes i samband med att ett särskilt anslag för anpassning av vägnätet till EGnormer infördes under förra budgetåret. Länets grusvägnät är i dåligt skick och grusvägarna är under långa perioder i ett mycket miserabelt skick. Länets grusvägnät behöver därför förstärkas och beläggas. En beläggning av länets grusvägnät skulle ge stora regionalpolitiska fördelar. Dels skulle förstärknings- och beläggningsskedet ge länets entreprenörer ett gott underlag under och dels skulle befolkningen i berörda området få bättre förutsättningar för arbete och näringsliv. Transportarbetet skulle ske snabbare och billigare och slitaget på privatbilar, bussar och lastbilar skulle minska. En förstärkning och beläggning av länets grusvägar går att påbörja och ger snabba direkta regionalpolitiska effekter. Vi föreslår därför att får i uppdrag att utarbeta ett 7-årsprogram för förstärkning och beläggning av länets grusvägnät. Redan för /89 bör 100 milj. kr. avsättas till grusvägnätet. Med anledning av vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en planmässig förstärkning och beläggning av grusvägnätet i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslag på 100 milj. kr. för ändamålet för /89. () () 1 1987/88. 3 sami Nr T301 307
mot · GB02T303 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:T303 av och () om åläggande för att skylta vid beläggningsarbeten I samband med asfalteringsarbeten blir ofta vägbanan hal som vore den isbelagd. Det bekräftas bl. a. i polisutredningar i samband med inträffade olyckor. har ett utslag i en tingsrätt friat från ansvar i anledning av en olycka på nylagd asfalt. synes inte ha någon skyldighet att sätta upp skyltar vid asfalteringsarbeten, som varnar för att vägbanan kan vara hal. Ansvaret ligger hos den enskilde trafikanten. Att en polisutredning visar att vårdslöshet ej föreligger, förändrar i sak inte ansvarsfrågan. Ur trafikanternas synvinkel finns det all anledning till oro, inte minst med tanke på konsekvenserna i form av sjukdom, invaliditet och ekonomiska problem. Man får hålla de vägfarande räkning för att de i ser en garant för att skyltningen är sådan att den ger en korrekt information om vägbanan och dess beskaffenhet. Med tanke på den i flera andra sammanhang rätt ymniga av trafikskyltar är det mer än noterbart att vägarbeten av ovanstående slag inte föranleder varningsskyltar. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyldighet för att varna vägfarande i samband med beläggningsarbeten.