mot · GB02Ub626 · 1988-01-26 00:00:00 — Tillsammantaget innebär detta att behovet av en ny läroplan för hela gymnasieskolan blir alltmer akut och skolministern aviserar också detta i budgetpropositionen. En ny läroplan beräknas föreligga . Mot denna bakgrund synes det oss föga välbetänkt att nu genomföra stora förändringar i utbildningen av lärare för gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Först bör fatta beslut om gymnasieskolans framtid och därefter bör lärarutbildningen anpassas. Lokala och individuella linjer samt fristående kurser Det s. k. LIE-anslaget har tidigare fördelats genom regionstyrelserna. Eftersom regionstyrelserna avvecklas måste nu besluta om fördelning till varje enskild högskola. Detta är en tillbakagång till en ökad centralstyrning inom högskolan som är beklaglig. Det kommer också att leda till minskad flexibilitet i anslagsanvändningen, mindre möjligheter till kombinerade satsningar som och en osäkerhet om vem som har ansvaret för att bygga upp högskoleutbildningar också utanför högskoleorterna. Det är enligt vår uppfattning mycket viktigt att högskoleutbildningar kan erbjudas på så många orter som möjligt, således utanför de egentliga högskoleorterna. Sådana utbildningar kan ha karaktären av regelbundet återkommande kurser med stor efterfrågan. Man bör också kunna ge längre kurser av mera fullständig karaktär i sådana orter. Sådana mera omfattande utbildningar kan vara lämpligt att inrätta för en begränsad tidsperiod så att när utbildningsbehovet tills vidare är täckt verksamheten kan flyttas över till en annan ort. För att säkerställa en sådan kursverksamhet föreslår vi ett nytt anslag för decentraliserad kursverksamhet på sammanlagt 50 milj. kr. Det bör fördelas på länsanslag med utgångspunkt från länets invånarantal och handhas av resp. högskolestyrelser. UHÄ bör upprätta ett förslag på hur länsanslagen skall fördelas mellan högskolestyrelserna. Ett anslag skall inte vara avsett enbart för verksamhet organiserad av resp. högskola utan kunna användas för att finansiera kurser med lärare också från andra högskolor. Anslaget skall finansieras genom en omfördelning av av det anslag för lokala individuella linjer och fristående kurser som föreslås i budgetpropositionen och genom ett tillskott av nya medel på 1,4 milj. kr. De fristående kurserna har en viktig uppgift i den forskningsförberedande utbildningen. En god kvalitet i de fristående kurserna är således viktig för att skapa en god rekryteringsbas till forskarutbildningen. Vi föreslår därför ett tillskott på 10 milj. kr. till anslaget för kvalitetsförbättrande åtgärder med tonvikt på kurser på C-nivå. I betänkande 1986/87:26 begärde utbildningsutskottet att frågan om en självständig högskoleenhet för fysisk fostran och idrott skyndsamt skulle prövas av regeringen. ställde sig bakom detta. Regeringen förverkligade önskemålet så till vida att en särskild utredare tillkallades för att studera frågan om utbildning och forskning inom fysisk fostran och idrott. I direktiven skrevs dock in att förslag från utredaren skulle kunna genomföras med oförändrade eller minskade resurser. Eftersom det är praktiskt taget omöjligt att tänka sig en ny högskoleenhet för fysisk fostran och idrott utan att det alls kostar mera pengar innebar detta direktiv att regeringen gick emot ställningstagande. Utredaren kom också mycket riktigt fram till att en särskild högskoleenhet inte borde komma till stånd. Enligt vår uppfattning kan regeringen således inte anses ha genomfört uppdrag. Det är därför nödvändigt att nu tar ställning i principfrågan. Regeringsförslaget som innebär en fortsatt uppsplittring av utbildnings- och forskningsresurserna på området bör avvisas. I stället bör besluta om att en högskola för fysisk forskning och 120-poängsutbildning i ämnet Idrott skall etableras i knuten till den befintliga högskolan i /. De av regeringen föreslagna professurerna vid ett nyinrättat centrum för idrottsforskning i bör placeras vid denna högskoleenhet tillsammans med erforderliga resurser för forskning och utbildning inkl. en allmän linje, idrottslinjen på 120 poäng. har uttalat att ny- eller omlokaliserad verksamhet inom statligt verksamhetsområde i första hand skall lokaliseras till skogslänen. Det nu framlagda regeringsförslaget om ett nytt centrum för idrottsforskning i stämmer således inte med uttalande. bör uppdra åt regeringen att i samband med tilläggsbudget presentera organisationsförslag och anslagsbehov med inriktning på att verksamheten i sin helhet skall kunna påbörjas med ett uppbyggnadsskede från . Fakultetsanslagen m. m. Det anslag under D19 för jämställdhetsforskning som finns upptaget med . motsvarar inte alls behovet. Med hänvisning till vad vi tidigare anfört om jämställdhetsfrågornas betydelse föreslår vi att detta anslag räknas upp med ytterligare 1 milj. kr. Det tidigare anslaget för högskolelektorers m.fl. forskning, som har särskild betydelse för forskningen vid de mindre högskolorna, fördelades i samband med forskningsproposition på de olika fakultetsanslagen. Vi motsatte oss detta då och anser att anslaget bör återföras till D28. Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål. Det bör nu uppgå till 47 milj. kr. varav 37 milj. finansieras genom omfördelning från fakultetsanslagen och 10 milj. kr. genom en uppräkning i förhållande till regeringens förslag. Statens insatser för att finansiera forskning är fördelade på en mängd organ. Förutom universiteten och forskningsråden så finns ett antal specialiserade forskningsorgan och dessutom har flertalet statliga myndigheter egna forskningsanslag. Som vi tidigare framhållit vid upprepade tillfällen är denna stora anslagssplittring knappast ändmålsenlig och bidrar inte till kvalitet och djup i forskningen. En förenkling av anslagssystemet är därför angeläget. Huvudinriktningen bör vara att de rena forskningsanslagen bör samlas till universiteten och forskningsråden. De statliga fackmyndigheterna bör i stället ha anslag för utredningsarbete inkl. mycket kvalificerat sådant. I samband med forskningsproposition föreslog inrättandet av ett nytt forskningsråd, miljöforskningsrådet. Detta är viktigt för att säkerställa anslagsgivningen till miljöforskningen i samband med den omorganisation av forskningsanslagen som vi här har förordat. bör på ett annat sätt än de redan befintliga forskningsråden ha en starkt tvärvetenskaplig inriktning. Erforderliga resurser för detta nya forskningsråd bör tillkomma genom omfördelning från organ som har forskningsanslag på miljö-, arbetsmiljö- och energiområdet. bör begära att regeringen återkommer med förslag om inrättande av ett miljöforskningsråd och de omfördelningar av resurser som detta kräver. har tagit avstånd från fortsatt utbyggnad av kärnkraften. Detta ställningstagande måste anses gälla inte bara den fissionsteknik som för närvarande är aktuell utan också framtida fusionsenergi. Mot den bakgrunden är det inte rimligt att deltar i det mycket kostnadskrävande forskningssamarbetet med EG på fusionsområdet. bör således lämna detta samarbete. Därmed kan det av regeringen föreslagna anslaget på 53 milj. för ändamålet dras in. Anslaget D35 Internationell forskningssamverkan bör således minskas med motsvarande belopp. Insatser på utbildningsområdet och inte minst inom den högre utbildningen är av mycket stor regionalpolitisk betydelse. Att bygga ut högskoleutbildningen i sysselsättningssvaga områden är ett av de mest verksamma medlen att påverka näringslivsutvecklingen på ett positivt sätt. Mot den här bakgrunden föreslår vi att ett särskilt anslag på 70 milj. kr. ställs till regeringens förfogande för regionalpolitisk! motiverade insatser inom högskolan. Dessa pengar bör framför allt användas för att bygga ut utbildning och forskning vid de mindre och medelstora högskolorna inom stödområdet och för kvalitetsförstärkande åtgärder vid i . Bristen på lämplig utrustning är ett av de största kvalitetsproblemen inom högskolan. Bankernas åtaganden innebär förbättringar för forskningsområdet. För grundutbildningen kvarstår dock problemen i oförändrad omfattning. a. för att förbättra den situationen beslutade om nivåhöjning av den s. k. UHÄ-FRN-ramen. Regeringen har dock inte följt upp det beslutet i årets budgetproposition. Detta behandlas i en särskild motion av m. fl. (c, m, fp, vpk). Vi anser att anslaget för inredning och utrustning inom högskolan behöver räknas upp ytterligare för nästa budgetår. Vi föreslår därför en ökning med 50 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för att höja den pedagogiska kvaliteten inom högskolan, 2. att hos regeringen begär en utvärdering av uppdragsutbildningen, 3. att hos regeringen begär åtgärder för jämställdhet inom högskolan i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att hos regeringen begär en utredning om studentinflytande, studentsociala frågor och kårernas ställning och uppgifter, 5. att beslutar uttala att högskola bör inrättas i och (, , och ) fr.o.m. 1989-07-01, 6. att hos regeringen begär förslag till nya högskolor på , i , och , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fasta forskningsresurser vid mindre och medelstora högskolor, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att främja internationalisering i högskolan, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att främja rekryteringen till forskarutbildningen, 10. att beslutar att under D8, utbildning för tekniska yrken, anslå ett i förhållande till regeringsförslagen med 4,8 milj. förhöjt belopp om , 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts i övrigt om teknisk sektor, 12. att beslutar att för anslaget D9, utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken, anslå ett i förhållande till regeringsförslaget med 10 milj. förhöjt belopp om , 13. att hos regeringen hemställer om utredning av behovet av en särskild förvaltningshögskola, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i övrigt anförts i motionen om AES-sektorn, 15. att beslutar att under anslaget D10, utbildning för vårdyrken, anslå ett i förhållande till regeringsförslaget med . förhöjt belopp om , 16. att beslutar uttala att planeringsramen för läkarutbildning i bör öka med 20 platser genom omfördelning, 17. att beslutar att tandläkarutbildningen i skall återupptas från med 40 intagningsplatser, att omfördelas från och , 18. att beslutar att avslå förslaget om en nedskärning av påbyggnadslinjerna i anslutning till hälso- och sjukvårdslinjerna med 200 platser, 19. att beslutar att till anslaget Dll, utbildning för undervisningsyrken, anslå ett i förhållande till regeringsförslaget med 4,8 milj. förhöjt belopp om , 20. att beslutar avslå förslaget om ny gymnasielärarutbildning, 21. att beslutar avslå förslaget om att avskaffa hemspråkslärarlinjen, 22. att beslutar att grundskollärarlinjer inrättas vid högskolorna i och /med inriktning på tidigare årskurser och vardera 120 intagningsplatser, 23. att beslutar att planeringsramarna för grundskollärarlinjen med inriktning på tidigare årskurser ökas med 240 intagningsplatser till 1 860 platser, 24. att beslutar att förskollärarlinjen skall inrättas från i och med resp. 90 intagningsplatser, 25. att beslutar att planeringsramarna för vårdlärarlinjen skall vara 84 platser högre än regeringsförslaget, dvs. 1 704 platser, 26. att beslutar att till anslaget D13, lokala och individuella linjer och fristående kurser, anvisa ett med 11,4 milj. kr. förhöjt belopp om , 27. att beslutar att inom anslaget D13 50 milj. kr. skall avsättas för decentraliserad högskoleutbildning utanför de egentliga högskoleorterna att fördelas länsvis efter invånarantal, 28. att beslutar att inom anslaget D13 10 milj. kr. skall användas för kvalitetsförbättringar inom kurser av betydelse för rekrytering till forskarutbildningen, 29. att beslutar att en idrottshögskola skall inrättas i med anknytning till högskolan i /omfattande 120poängsutbildning i ämnet Idrott, 30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i övrigt anförts i motionen i fråga om idrottshögskola, 31. att beslutar inrätta professurer i fysiologi, resp. preventiv idrottsmedicin vid i , 32. att beslutar att under anslaget D19 anvisa . varav 2 985 000 för jämställdhetsforskning, 33. att beslutar att till anslaget D28, Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål, anvisa . varav 47 milj. kr. för högskolelektorers m. fl. 34. att beslutar bemyndiga regeringen att omfördela 37 milj. kr. från fakultetsanslagen till anslaget D28, 35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot anslagssplittringen inom den statligt finansierade forskningen, 36. att hos regeringen begär förslag till ett miljöforskningsråd i enlighet med vad som anförs i motionen, 37. att beslutar att deltagande i EG:s fusionsforskningsprojekt skall upphöra, 38. att beslutar att till anslaget D35, internationell forskningssamverkan, anslå ett i förhållande till regeringsförslaget med 53 milj. kr. lägre belopp om , 39. att beslutar anslå 70 milj. kr. till regionalpolitiska insatser inom högskolan samt 40. att beslutar att en allmän linje, informationslinjen, om 120 poäng inrättas vid högskolorna i , , , och /fr. o. m. () () () () () ()