ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk831 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk831 av m. fl. (s) om snabbvinssatser blev det allt mer vanligt att tillverka vin med hjälp av s. k. snabbvinssatser. Denna tillverkning och konsumtion sker alltså vid sidan av den reglerade alkoholhanteringen. Vinsatserna har marknadsförts synnerligen effektivt och massexponeras i varuhus, vissa specialbutiker, dagligvaruhandeln etc. Ett problem som förtjänar att framhållas är att detta vin blir åtskilligt billigare än det som säljs på Systembolaget och att det kan tillverkas snabbt och utan komplicerad teknik. Det kan antas att tillverkningen av vin med hjälp av snabbvinssatser har betydande omfattning. Starka alkoholpolitiska skäl talar mot att försäljning av snabbvinssatser skall vara tillåten. Tillverkningen motverkar målet om att begränsa den totala alkoholkonsumtionen och står givetvis också i stark kontrast till vår målsättning om att minska totalkonsumtionen fram 2 000. Tillverkningen innebär också att en del av vinkonsumtionen hamnar utanför det alkoholpolitiska styrsystemet. Prishöjningar på alkoholdrycker kan medföra en ökad hemtillverkning och därigenom motverkas prishöjningarnas alkoholpolitiska syfte. Det allvarligaste är dock att ungdom kan inhandla snabbvinssatser och därigenom lätt få tillgång till stora mängder alkohol. Frågan har tidigare behandlats i och i SkU:s yttrande 1987/88:5 om alkoholfrågor m. m. framhålls att man vill avvakta alkoholhandelsutredningens förslag som bl. a. innebär frivilliga överenskommelser om en begränsning eller nedtoning i marknadsföringen. Utskottet önskar att utredningsförslaget avvaktas. Då utredningens förslag inte föranlett någon proposition är det angeläget att ärendet åter behandlas. Det finns starka skäl att såväl beskatta snabbvinssatser, som att hänvisa försäljningen till systembutikerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäljning och beskattning av snabbvinssatser. () ()
mot · GB02Sk832 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk832 av m. fl. (c, fp) om höjd åldersgräns för utskänkning och servering av alkoholhaltiga drycker Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Ju620 hemställs att hos regeringen begär förslag om en höjning av åldersgränsen för utskänkning och servering av alkohol. () ()
mot · GB02Sk834 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk834 av och () om åtgärder mot försäljning av snabbvinssatser har erkänt att syftet med alkohollagstiftningen allvarligt motverkas genom den fria försäljningen av snabbvinssatser. Vi har i motioner föreslagit att hos regeringen skulle begära förslag om åtgärder om begränsningar i rätten att saluföra färdiga, lättillgängliga paket innehållande alla de ingredienser som behövs för framställning av denna hembrygd. Det är med oro vi konstaterar att ungdomar kan införskaffa skickligt marknadsförda snabbvinssatser genom postorderbeställning utan någon kontroll av ålder. Ett hänsynslöst vinstintresse är den troliga orsaken till att annonsering och lockerbjudanden ofta utformas just för att locka unga köpare av dessa alster. Samhället går miste om skatteintäkter som i övrigt utgår i särskild ordning för alkoholhaltiga drycker och som enligt gängse alkohollagstiftning för försäljas genom Systembolaget. Genom att låta hanteringen fortgå i okontrollerade former avhänder sig samhället också möjligheter att använda prisinstrumentet för att begränsa och tränga tillbaka konsumtionen. Den uttalade målsättningen för alkoholpolitiken är "att begränsa den totala allt för höga alkoholkonsumtionen och att komma till rätta med alkoholmissbruket. Den okontrollerade snabbvinsmarknaden står dåligt i överensstämmelse med dessa strävanden. Det är nu alldeles nödvändigt att åtgärder vidtas för att komma till rätta med detta problem. Med det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om begränsning av rätten att saluföra snabbvinssatser.
mot · GB02Sk835 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk835 av och (fp, c) om oregistrerad alkoholkonsumtion Utöver den statistikförda alkoholkonsumtionen finns också en oregistrerad konsumtion av alkohol som hemproduktion av vin, införsel av skattefri alkohol, smuggling och hembränning. Några säkra tal för hur stor denna konsumtion är föreligger inte, men beräkningar tyder på att det kan röra sig om av den registrerade konsumtionen. Produktionen av snabbvin är ett av de mera flagranta sätten att kringgå intentionerna i svensk alkohollagstiftning. Den ursprungliga idén om hemtillverkning av vin var att ge möjlighet att ta till vara bär och frukter och av detta framställa vin. Detta var en tidskrävande process och kan knappast anses ha inneburit alkoholpolitiska olägenheter. Genom tekniska innovationer har det blivit möjligt att framställa stora mängder s. k. snabbvin. Ingredienserna till detta saluförs, dels genom postorderföretag, med en synnerligen aktiv annonsering, dels genom specialbutiker och i dagligvaruhandeln, - och då inte sällan genom erbjudande om extrapriser. Försäljningen av snabbvinssatserna bryter på tre punkter mycket kraftigt mot de intentioner som vår sociala alkohollagstiftning har: Åldersgränsen för inköp av vin upprätthålls inte. Beskattningen av alkohol uteblir. Ett privat vinstintresse uppstår som stimulerar till konkurrens och ökade marknadsföringsinsatser. Nuvarande försäljningsformer för snabbvinssatser innebär ett kringgående av fundamentala regler för alkoholpolitiken. Det minskar trovärdigheten för denna politik och leder till en sannolikt ökande oregistrerad alkoholkonsumtion, alltså en obeskattad konsumtion och ett åsidosättande av 20årsgränsen. Ett överförande till Systembolaget av snabbvinssatser innebär även om enskilda komponenter motsvarande dem som finns i satserna fortfarande skulle finnas i allmänna handeln - att det privata vinstintresset i hanteringen skulle reduceras kraftigt. Det är nödvändigt att se till att alkoholen i snabbvin inte blir billigare än den produkt som säljs via Systembolaget. Att lägga en avgift på färdigpackade vinsatser borde vara en framkomlig väg. Även om det föreligger vissa tekniska svårigheter med en dylik hantering torde detta kunna innebära en väsentlig reducering av alkoholkonsumtionen och därmed vara en av de insatser som krävs för att skall kunna uppfylla den av antagna målsättningen om en 25-procentig reducering av alkoholkonsumtionen fram . Med hänvisning till vad i motionen framförts hemställs att hos regeringen begär att snabbvinssatser överförs till Systembolaget och beskattas i enlighet med de regler som gäller övriga viner.
mot · GB02Sk838 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk838 om representationen med vin och sprit, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So279 hemställs 1. att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna för staten att hindra representation med vin och sprit hos bidragsmottagare som betalas med bidrag från staten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i övrigt i motionen anförts beträffande åtgärder för att komma till rätta med alkoholproblemen i vårt samhälle.
mot · GB02Sk904 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk904 om byte av personnummer i vissa fall Våldet har ökat i och myndigheternas möjligheter att skydda våldsoffer har inte visat sig vara tillräckliga. Detta gäller i hög grad den mindre grupp av kvinnor som förföljs av sina f. d. män och som i ett antal fall utsatts för grovt våld och t. o. m. livsfarligt hot. Dessa kvinnor har ofta försökt undfly mannen genom att flytta och skapa sig en ny identitet. I många fall har detta dock inte lyckats, eftersom det går att spåra dessa kvinnor med hjälp av personnumret. Förslag har därför lagts fram om rätt för den som hotas av svårt fysiskt våld att byta personnummer. Denna fråga har behandlats av 1987 (SKU 1987/88:2). Utskottet framhöll att det finns register som inte omfattas av folbokföringssekretess men hänvisade till att all myndighetsregistrering av befolkning skall sekretesskyddas enligt ett förslag från offentlighetskommittén. Förbättrad sekretess vad gäller myndighetsregister stärker i viss mån skyddet. RSV arbetar exempelvis på att förstärka skyddet av sina register. Men det stärks inte tillräckligt. På grund av olika former av avsiktliga eller oavsiktliga läckage är det ändå ofta möjligt att spåra en person. Vetskapen om detta innebär ofta en svår psykologisk press på den hotade personen. I detta sammanhang bör erinras om personnumrets omfattande användning i vårt land. Enda sättet att skydda en person som utsätts för grovt våld och hot till livet är att i dessa trots allt ganska få fall medge byte av personnummer. De administrativa och fiskala svårigheter som eventuellt skulle uppkomma borde kunna lösas i samband med förändringen av födelsenumret. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag som innebär att personer som hotas av fysiskt våld eller svåra trakasserier skall ges tillstånd att efter prövning i varje enskilt fall få byta personnummer.
mot · GB02So1 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sol och (fp) om åtgärder mot AIDS (prop. 1987/88:79) 1987/88 HIV-smitta och sjukdomstillståndet AIDS (förvärvad immunbrist) är en tragedi för alla som drabbas. Speciellt tragiskt är det för den som oförskyllt smittas genom blodtillförsel såsom blodtransfusion vid operation eller behandling av blödarsjuka. fanns i totalt 177 sådana fall. I propositionen bedöms att numera är smittrisken minimal inom sjukvården sedan man börjat testa allt blod och behandla blodprodukter så att virus förstörs. Detta är riktigt men har inte visat sig fungera till . Detta är ännu allvarligare sedan det framkommit att den svenska självförsörjningen med blodprodukter är hotad sedan landstingen alltmer övergått till att köpa blodprodukter från utlandet eftersom det blir billigare. Man riskerar då att blodet kommer från områden där HIV-infektionen är mer utbredd än i . Många patienter hyser stor ängslan att få smittat blod vid en operation. Landstingen måste möta denna oro genom att beredvilligt och generöst tillmötesgå de patienter som inför en planerad operation vill ha en egen blodreserv. Flera landsting ordnar så att den som vill kan få lämna eget eller närståendes blod i förväg. Det vore önskvärt att - med betoning av den minimala smittorisk som föreligger - ändock uppmanade landets sjukhus att positivt behandla de patienter som inför en planerad operation vill garantera sig osmittat blod. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen verkar för att utfärdar en rekommendation i linje med motionens innehåll. (fp) (fp) 1 1987/88.
mot · GB02So202 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So202 av m. fl. (s) om misshandel av äldre människor i eget boende Misshandel inom familjen förekommer. kommer också uppgifter på att äldre människor i eget boende, som blivit beroende av en närståendes insatser för sin omvårdnad, också kan utsättas för misshandel. Detta kan bli ett stort problem när allt fler äldre människor ges möjligheten att få sin vård och omsorg i det egna hemmet. Av naturliga skäl minskar problemet med en väl fungerande hemtjänst och avlastningsservice till anhörig. Men vet vi att det finns stora brister inom i en del kommuner. Orsaken är välkänd. Det är den stora besparingsivern som därmed också ger rekryteringsproblem av vårdbiträden. Dessa brister måste i första hand undanröjas så att den som är i behov av omvårdnad inte tvingas bli beroende av en närståendes insatser på grund av att kommunen inte ger det bistånd som vårdtagaren har rätt till enligt socialtjänstlagen. I de flesta fall gör anhöriga stora insatser med en omsorgsfull omvårdnad, men undantag finns och det är här uppmärksamheten måste inriktas. Den utomstående person som lättast kan upptäcka att misshandel pågår är vårdbiträdet som hjälper den äldre vårdtagaren. Därför bör kommunerna åläggas ge information och utbildning till vårdbiträden om hur de kan upptäcka att misshandel förekommer och hur man kan ge vårdtagaren stöd i en sådan svår situation. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär att åläggs vidtaga åtgärder, t. ex. på utbildningsområdet, syftande till att personalen inom bättre skall kunna bedöma och hantera misshandelsfal! av den art som redovisas i motionen. () ()
mot · GB02So203 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So203 om villkoren för hemsjuk vårdsbidrag, m. m. Anhöriga som vårdar svårt sjuka barn eller handikappade vuxna familjemedlemmar i hemmet får ingen ersättning av staten. Dock kan ersättning till sådan vårdare utgå från , s. k. hemsjukvårdsbidrag. Att ge anhöriga möjlighet att i vissa situationer, om de själva vill, stanna hemma för att vårda en familjemedlem i hemmet får inte ses som ett försök att minska på kommunernas och landstingens vårdansvar. För en familj kan det däremot kännas som en lättnad att få möjlighet att vårda en nära anhörig i hemmet kontinuerligt eller . Om den anhörige inte gör vårdarbetet måste kommun eller landsting ställa upp med insatser, som är förenade med betydligt större kostnader. Den som bestämmer sig för att avstå från annat förvärvsarbete för att vårda en anhörig gör naturligtvis i de flesta fall en stor ekonomisk förlust. Medverkan av och stöd till närstående/anhöriga Det angelägna i att underlätta för de närstående som vill engagera sig i vårdarbete i hemmet har framhållits i olika sammanhang. Följande faktorer brukar vara av betydelse för de närståendes situation: - trygghet - sluten vård när så behövs, hjälp på annat sätt vid behov Stödet till anhöriga har förbättrats på många sätt och har många andra aspekter än de rent ekonomiska. Det är dock formerna för den ekonomiska ersättningen som tas upp i denna min motion. Den kan dels utgå i form av ett kontant bidrag som i regel utbetalas till den vårdbehövande själv, dels regleras i form av ett anställningsförhållande. Det anställningsförhållande som uppstår om en kommun eller ett landsting anställer en anhörig som vårdare ger rätt till sjukpenning, tilläggspension och semesterlön. Bidrag som betalas till den vårdbehövande är inte skattepliktigt och ej heller pensions- eller sjukpenninggrundande. I Ledighet för anhörigvård, betän kande av anhörigvårdskommittén (SOU 1983:64), redovisas en del uppgifter om hur de olika landstingen behandlar dessa frågor. Detta gäller såväl bidragskonstruktionen som bidragets storlek. Det finns i betänkandet uppfattningar som tyder på att huvudmännen strävar efter att så långt som möjligt avveckla sjukvårdsbidraget som ersättningsform och i stället övergå till att i ökad omfattning anställa anhörigvårdare. Detta visar bara ett sätt på vilket man kan lösa detta problem, som kan vara stort för dem som drabbas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av villkoren för hemsjukvårdsbidragen som syftar till att detta bidrag berättigar till sjukpenning, tilläggspension och semesterlön, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att hemsjukvårdsbidragen bör ersättas med ett anställningsförhållande som därmed ger rätt till sociala förmåner, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ersättningen till vårdarna bör utformas så att den blir lika över hela landet. 1987/88 So203
mot · GB02So204 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:So204 av m. fl. om äldres och handikappades rätt att välja service Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Fi501 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om äldres och handikappades rätt att välja service. () () () () () () ()
mot · GB02So207 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:So207 av och () om leasing av bil för handikappad Bilstödet till handikappade har diskuterats under en följd av år. Regeringen har också fått uppdrag att ta fram ett förslag som skulle ha kunnat träda i kraft , men ännu har ingen proposition kommit. Enligt löften från regeringen skall nu äntligen förslag läggas fram . Den kommunala färdtjänsten har förbättrats, och i vissa kommuner kan handikappade anlita färdtjänst vid arbetsresor till samma kostnad som för ett månadskort. Detta har dock visat sig kunna få mycket stora ekonomiska konsekvenser för kommunen. Det skulle t. o. m. kunna bli billigare för en kommun att köpa en bil till den handikappade i stället för att betala färdtjänstkostnaden . I det läget skull en leasing av handikapputrustad bil kunna vara ett bättre och billigare alternativ för såväl den handikappade som kommunen. Den handikappade får större rörelsefrihet, och kommunen skulle endast behöva betala kostnaden för bilresor. En annan lösning är att inte kommunen står för själva kontraktet utan låter bilföretaget leasa ut bilen direkt till den handikappade med ekonomisk hjälp från stat och kommun. Det har sagts att detta skulle vara en både dyr och dålig lösning. Detta är inte helt riktigt. Man bör kunna hålla kostnaden på samma nivå som förut. En handikappad har däremot svårare att göra enklare underhåll eller rätta till smärre fel än en frisk person, varför fullserviceleasing är ett utmärkt alternativ för den handikappade och gör hanteringen för den handikappade mycket lättare. Man kan också låta en annan handikappad överta en leasad bil när föregående användare kan utnyttja den. Man skulle då inte behöva återställa den i ursprungligt skick. Men för att kunna medge leasing av handikapputrustad bil måste statsbidragsbestämmelserna ändras så att även bilföretag, och inte endast privatpersoner, kan erhålla bidrag till specialutrustning. Dessutom finns svensktillverkade bilar som erbjuder viss speciell utrustning som gör det lättare för handikappade att köra. Därtill måste kommunen få rätt att av statsbidragsmedel till färdtjänsten bidra till leasingkostnaden motsvarande kostnaden för bilresor till och från arbetet. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ändring av statsbidragsbestämmelserna för att skapa möjlighet för handikappade att leasa bil. () () 1987/88 So207
mot · GB02So208 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So208 av m. fl. om vården av yngre brottslingar inom socialtjansten Mot. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ju804 hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om bättre fungerande § 12-hem på sätt som anges i motionen. () () () () () 1 1987188.3 sami.
mot · GB02So211 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So211 av och () om färdtjänsten Den kommunala färdtjänsten har tillkommit för att utgöra ett alternativ för personer med sådana funktionshinder att de inte kan använda sig av ortens allmänna färdmedel. Färdtjänsten har, när den fungerar som bäst, blivit en viktig funktion för äldre och handikappade när de nu ges möjlighet att bo hemma i stället för att hänvisas till institutioner. För de yngre är den en nödvändighet när de skall delta i arbets- och samhällslivet. Utvecklingen av färdtjänsten visar också att allt större grupper trafikanter hänvisas till denna i stället för att man gör allmänna färdmedel tillgängliga för dem. För att begränsa resandet har allt fler kommuner kraftigt höjt resekostnaderna. Egenavgifter på av taxis priser fastställs i många kommuner. Det medför att allt fler människor inte kan delta i möten, studiecirklar, organisations- och politiskt arbete. a. visar i sin undersökning på denna utveckling. Eftersom statsbidrag utgår till kommuner av färdtjänstkostnadema kan det anses naturligt att till bidragen knyts villkor att resenärens kostnader för resor blir likvärdiga de som gäller på ortens allmänna färdmedel. Inte mindre än av riksfärdtjänstresorna sker inom länen. Det visar att det inom många län saknas transportresurser och att ingen samordning av färdtjänstresor sker inom länen. och har emellertid samordnat färdtjänsten så att den öppnar möjlighet till ett naturligt resande för funktionshindrade. Samhällsekonomiskt är det angeläget att färdtjänsten blir ett komplement på riks-, läns- och kommunplanet för funktionshindrades resor. En uppdelning av ansvaret på de olika huvudmännen kommer med all säkerhet att ge möjlighet till en effektivare färdtjänstorganisation till samma kostnader som stat och kommun nu svarar för. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statsbidrag till färdtjänst bör utgå under förutsättning att resenärernas kostnader uppgår högst till samma belopp som gäller för taxor på ortens allmänna färdmedel, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att samordna riks-, läns- och i syfte att resandet blir likvärdigt vad som gäller för allmänheten i övrigt. () () 1987/88 So211 . . i musm ''ii * "i,; *> ' \'44 ' : -V- f *! *- -;u '"i?-: :' s :s'\
mot · GB02So219 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:So219 av och () om en översyn av de ekonomiska villkoren för familjer med ungdomar i åldern 1620 år Flertalet familjepolitiska stödformer omfattar även ungdomar i åldern om de går i gymnasieskolan. Det gäller t. ex. bostadsbidrag och bidragsförskott. utges studiehjälp av både generell, behovsprövad och inkomstprövad karaktär. Ett speciellt problem i sammanhanget utgör de återbetalningspliktiga medel en familj kan uppbära och där eleven sedan ensam blir återbetalningsskyldig. Myndighetsåldern är ett annat problem, på så sätt att man givetvis inte kan hindra myndiga medborgare att låna pengar även om man egentligen skulle önska att de fick gå igenom gymnasieskolan utan skuldsättning. Även andra former av ekonomiskt stöd för åldrarna förekommer, t. ex. vid den kommunala ungdomsuppföljningen och vid verksamhet i ungdomslag. Den utvidgade satsningen på gymnasieskolan gör en analys av de ekonomiska villkoren för familjer med ungdomar i gymnasieskolan nödvändig. Studiehjälpens roll kan då bli belyst i förhållande till de familjepolitiska och sysselsättningspolitiska åtgärderna. Inriktningen bör vara att få underlag för samhällets stödåtgärder för ungdomar i åldern , att åstadkomma en bättre samordning över sektorsgränserna av de totala resurserna samt att få en klarare gränsdragning mellan de olika områdena. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av de ekonomiska villkoren för familjer med ungdomar i åldern . ; '-J Sv-f' -;-?.J:. > ... s*p" ; ,c ..-. VKr'»wawi W£- - '*}--r";ä«