mot · GB02Ub249 · 1988-01-21 00:00:00 — 1987/88: Ub249 av m. fl. om försöksverksamhet med samordnad NTutbildning i Från och med minskar antalet 16-åringar kraftigt i samtliga gymnasieregioner i . 1987 finns 3 662 16-åringar och antalet beräknas 1991 vara 3454 för att 1994 ha sjunkit till 2 860, dvs en minskning . Statsbidragssystemet för gymnasieskolan medger ej ett alltför differentierat linjeutbud på orter med litet elevunderlag. Om ingen förändring av nuvarande NT-utbildning görs, kommer förmodligen orter som , , och ev. inte att kunna anordna sådan utbildning fr. o. m. . Detta skulle leda till oacceptabla negativa återverkningar dels för rekryteringen till NT-utbildning, dels för möjligheten att rekrytera kvalificerad teknisk personal till dessa orter. Erfarenheterna från undervisning enligt alternativa timplaner visar att samläsning är en bra modell för att med begränsade resurser ge eleverna en god utbildning. För att gymnasieskolorna i , och , som har alternativa timplaner på N- och T-linjerna, även efter 1990 skall kunna fortsätta med dessa utbildningar, måste samläsning mellan N och T ske i större omfattning än vad som är fallet . Om man elevmässigt skall klara alla tre NT-årskurserna på dessa små gymnasieorter, krävs en icke grendelad åk T3. Detta innebär att alla elever får möjlighet att gå åk 3 på hemorten och slipper därmed de problem det innebär att byta miljö, lärare och kamrater innan de skall få sitt avgångsbetyg. Dessutom leder det till ekonomiska besparingar både för den enskilde eleven och staten (färre inackorderingstillägg och återbetalningspliktiga studiemedel) samt kommunen (färre resebidrag). Denna förändring kommer att leda till en förbättrad rekrytering till NTsektorn. Erfarenheterna från orter med alternativa timplaner på NT-linjerna visar också att rekryteringen av flickor till dessa utbildningar inte minskat. Vårt förslag till samordnad NT-utbildning innebär oförändrad behörighet till högre studier för N-eleverna, och för T-eleverna utökas behörigheten att gälla även t. ex. läkarlinjen och agronomlinjen. Den försökstimplan vi föreslår medför inga ökade kostnader för statsverket. 34,5/35,5 Samtliga N-elever väljer antingen psykologi eller filosofi. I åk 1 väljer eleverna mellan B- och C-språk. Alternativämne kan läsas 8 vtr av N-elever i åk 3 mot utbyte av 3 vtr språk, 2 vtr konst- och musikhistoria samt 3 vtr datateknik. Nuvarande regler för miljöpraktik skall gälla för de elever som väljer Tlinjen i åk 3. Samtliga ämnen som finns i försökstimplanen är identiska med nu existerande ämnen på N- och T-linjerna med undantag för ämnet datateknik. Kursplan för detta ämne baseras till stor del på ämnena datakunskap och elteknik som finns i Växjös försöksverksamhet med ogrenad T-3-utbildning. Med ovanstående förslag erhålles fullständig samläsning och endast skiljer linjerna i åk 3. Det uppskjutna linjevalet till åk 3 ger eleverna ett bättre och säkrare underlag inför val av linje. Gemensamma förändringar för både N- och T-elever i förhållande till nuvarande N- och T-linjer Alla N- och T-elever läser datakunskap, där eleverna bl. a. får fördjupade kunskaper i ellära (likströms- och växelströmslära) och elektronik (analog och digital teknik). Förändringar för N-elever i förhållande till nuvarande N-linje Alla N-elever läser praktik i skolverkstad. På universitet och högskolor anser man att elever som haft praktik i skolverkstad har lättare att genomföra laborationer i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Alla N-elever läser teknologi, vilket omfattar momentet ritteknik samt en del mekanik. Detta innebär att N-elever senare relativt snabbt och lätt kan komplettera stora teknologikursen. På gymnasieort med stort elevunderlag kan N-eleverna läsa alternativämnet (t. ex. miljövårdsteknik) i åk 3 och utesluter då konst- och musikhistoria, språk samt datateknik. Ämnena bild eller musik får N-eleverna läsa som frivilligt ämne i åk 1 om de så önskar. I svenska försvinner i åk 3. I historia läses den mindre kursen, vilket ger behörighet till bl. a. ämneslärarutbildning, där historia ingår som ämne. Förändringar för T-elever i förhållande till nuvarande T-linje För T-eleverna ökas ämnet svenska med och ett modernt språk i åk 3. För att till viss del kompensera bortfallet av grenspecifika tekniska ämnen i åk 3, utökas kursen i kemi , kursen i biologi och datateknik tillkommer som nytt ämne. Detta innebär att T-elever som söker mellaningenjörsutbildning med maskin- eller bygginriktning är väl förberedda genom att hela den gamla teknologikursen behålls oförändrad. Elever med inriktning mot elteknik får grunderna i ellära och elektronik. Elever med inriktning mot kemi får den stora kemikursen samt hela biologikursen. På detta sätt erhåller T-elevema i den föreslagna försöksverksamheten till viss del den tekniska grundkompetensen de får i T 1T 3. I finns en total enighet bland alla kommuner om vikten av att en samordnad NT-utbildning bör genomföras. Start med en försöksverksamhet med ovan föreslagen timplan /90 innebär att de första T-eleverna kan söka den nya mellaningenjörsutbildningen tidigast . måste mellaningenjörsutbildningen vara utbyggd vid . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en försöksverksamhet med samordnad NTutbildning anordnas i gymnasieskolorna i fr. o. m. /90, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att resurstilldelningen för försöksverksamheten beräknas efter samma grunder som för de alternativa timplanerna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att försöksverksamheten möjliggör val av alternativämne på gymnasieorter med stort elevunderlag. Bo Finnkvist (s) () () () Tryckeri, Slockholm 1988