mot · GB02T305 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:T305 av m. fl. om tidigareläggningen av investeringarna på I motion 1986/87 :T337 framförde vi förslag om privat finansiering som alternativ till finansiering över statsbudgeten av väginvesteringar för 66. har idéer i denna riktning kategoriskt avvisats av socialdemokraterna. Glädjande nog har en markerad svängning i uppfattning från socialdemokratiskt håll nu skett. Det som förr var alldeles fel har blivit högsta visdom. Med tillfredsställelse konstaterar vi nu att de moderata idéerna vinner ökad spridning. I fjolårets motion framhöll vi: Betydelsen av goda kommunikationer ökar alltmer. Snabba, säkra och billiga person- och godstransporter är avgörande för näringslivets och många regioners utveckling. Genom de ökade godsmängderna och en strävan från näringslivets sida att minska kapitalbindningen i varulager har kravet på hög vägstandard, som möjliggör snabba och punktliga leveranser, vuxit sig allt starkare. Fördelarna med ett väl utbyggt vägsystem är också påtagliga för persontrafiken. Restiden minskar, trafiksäkerheten ökar och miljön förbättras i framför allt tätorterna. Det kan spåras ett samband mellan en regions utveckling och dess transportsystem. Expansiva regioner har oftast goda förbindelser och hög standard på de olika transportmedlen. Omvänt kan konstateras att svaga regioner ofta har dåliga förbindelser och låg standard på väg och järnväg. Ett av dessa sistnämnda områden är sydöstra , där stagnation och befolkningsminskning är kännetecknande för utvecklingen. län saknar nord-sydgående järnväg, och tågresande till från och måste först resa västerut till stambanan i en sträcka innan färden norrut kan anträdas. Genom att järnvägsförbindelserna för denna del av landet är bristfälliga får vägförbindelserna en ökad betydelse. Den viktigaste vägen genom sydöstra är E 66. Dess standard är på långa sträckor god, men den har flera undermåliga vägavsnitt. En upprustning av framstår därför som mycket angelägen. En rad positiva effekter uppnås om E 66 rustas upp i hela sin sträckning. På vissa avsnitt är vägbredden inte större än , vilket är klart otillräckligt. Upprustad bör den inte på något vägavsnitt få mindre bredd än och tillåta en hastighet . En bredare väg ger ökad trafiksäkerhet. Även andra standardhöjande åtgärder såsom större kurvradier, mindre lutningar, bättre sikt m. m. för bättrar vägens trafiksäkerhet. En utbyggnad till 13 meters bredd medför att Mot. 1987/88 olyckskostnaderna reduceras. Förändringar i vägens linjeföring, bredd, beläggning och hastighetsbegränsningar är exempel på faktorer som påverkar framkomligheten och därmed restiden. Vägförkortningar ger direkt en tidsvinst och en ekonomisk vinst. Vägförkortningar och högre vägstandard leder dessutom till lägre fordonskostnader. Beräkningar visar att den trafikekonomiska vinst som uppkommer vid en upprustning av mellan och uppgår till ca 55 milj. kr. Bara i län är vinsten ca 20 milj. kr. Avkastningen av de investerade pengarna totalt ca 600 milj. kr. Trots att en förhöjd standard på är angelägen och nödvändig för denna del av , och trots att den trafikekonomiskt är mycket lönsam, ligger investeringarna långt . Enligt de planer som presenterats kan det dröja fram emot innan de i sin helhet förverkligats. Detta vore ödesdigert för hela regionen. Finansiering över statsbudgeten synes inte kunna ske med nuvarande politiska majoritet inom överskådlig tid, men det är nu som satsningen behöver göras. I detta läge måste andra idéer och lösningar prövas. Eftersom framför allt näringslivet har stort behov av vägförbättringar har företag inom bl. a. byggbranschen visat intresse av att medverka vid finansiering av vägprojekt i västra . Dessa tankegångar bör föras vidare. Det borde vara en självklarhet att ta till vara alla de möjligheter som finns att tidigarelägga en angelägen väginvestering. De blockeringar och låsningar från regeringens och socialdemokraternas sida som innebär att all verksamhet av denna karaktär ovillkorligen skall ske via staten och direktfinansieras över statsbudgeten måste brytas. En möjlighet vore att ge i uppdrag att låta privata företag i eller utanför vägbyggnadsbranschen utarbeta planer och tidsscheman för väginvesteringar på . Finansieringen skall ske av inblandade företag. Arbetsplaner och investeringsnivåer skall genom särskilt avtal godkännas av . Efter arbetenas avslutande övertar drift och underhåll av resp. vägavsnitt. I ett särskilt avtal skall fastställas på vilket sätt staten skall avbetala de gjorda investeringarna. Särskild vägavgift får inte tas ut. Den föreslagna skissen kan givetvis utformas på olika sätt beroende på parternas olika bedömningar, men huvudlinjen att låta pröva privat kapital till väginvesteringar får inte överges. Fördelarna med detta skissade förslag är flera, varvid särskilt kan nämnas några: De positiva effekterna av en väginvestering kommer näringslivet och regionen snabbare till godo. De trafikekonomiska vinsterna tas till vara tidigare. Statens budget belastas inte i ett ekonomiskt kärvt läge. Nya arbetstillfällen skapas utan att den offentliga sektorn växer. Detta äger sin giltighet även , men tilläggas kan att väganslagen för läns del ytterligare försämrats. I jämförelse med förra tioårsperioden blir anslagen för län den kommande planperioden halverade. Det är mycket osäkert när investeringarna på kan ske om sedvanlig finansiering skall användas. Man kan endast konstatera att de ligger långt framåt i tiden. I proposition 1987/88:50, Trafikpolitiken inför 90-talet, öppnar rege ringen för ett förverkligande av våra tidigare framförda idéer. tionsministern säger på sid 182: T305 För egen del vill jag framhålla att det nu är angeläget att pröva nya finansieringsformer för byggande av angelägna vägar som inte inom rimlig tid kan finansieras över statsbudgeten. Vid val av tänkbara finansieringssätt framstår avgifter från trafikanterna som särskilt intressant. Huruvida vägavgifter är den bästa metoden för alla aktuella vägobjekt är tveksamt. Den modell vi i fjolårets motion framförde kan vara väl så bra. Viktigt är dock att vägbygget kommer till stånd . Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder i syfte att tidigarelägga väginvesteringar på genom annan finansiering än över statsbudgeten i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()