ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Fi34 · 1988-11-15 00:00:00 — av () med anledning av prop. 1988/89:47 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. I bilaga 4 till prop. 1988/89:47 föreslås att den garanterade räntan höjs och räntebidraget därmed minskas vid ombyggnad av bostäder. De ändrade villkoren föreslås gälla i fråga om ombyggnader för vilka preliminärt beslut om bostadslån lämnas efter . gällande garanterade räntor föreslås också tillämpas i ärenden i fråga om hus som i huvudsak var evakuerade före även om lånebeslutet meddelas efter detta datum. Efter medgivande av regeringen bör hittillsvarande räntevillkor också gälla för sådana etapper i pågående projekt för vilka ansökan om bostadslån har lämnats in . Även för lån till ombyggnad som lämnas för bostadsanpassningsändamål bör nu gällande regler tilllämpas. Det är bra att de nya räntebidragsvillkoren försetts med övergångsbestämmelser. Emellertid bör dessa ges en delvis annorlunda utformning än den som föreslagits av regeringen. Enligt min mening bör datum för när ansökan registrerades hos det kommunala förmedlingsorganet vara avgörande för räntebidragsvillkoren. För sådana låneansökningar som fanns registrerade hos förmedlingsorganet före bör nu gällande regler tillämpas i ombyggnadsärenden. Det finns flera exempel på långt gående och seriöst framarbetade ombyggnadsprojekt som ännu inte fått beslut om bostadslån men där en ansökan finns inne hos förmedlingsorganet. Så har det allmännyttiga företaget i , Byggebo, förberett en större ombyggnad - projektet omfattande ca 1 000 lägenheter. Genom att en ansökan lämnats in till förmedlingsorganet har företaget dokumenterat sin avsikt att sedermera ansöka om lån hos länsbostadsnämnden. Jag föreslår att övergångsreglerna ges den i propositionen förordade utformningen med den av mig föreslagna förändringen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att gällande räntebidragsvillkor skall gälla i ombyggnadsärenden som fanns registrerade hos det kommunala förmedlingsorganet .
mot · GC02Fi36 · 1988-11-28 00:00:00 — av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:59 om ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden, m.m. I propositionen föreslås en ändring av lagen 1983:1092 med reglemente för allmänna pensionsfonden, 15 a §, innebärande att en fondsty a §, innebärande att en fondstyrelse får förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för att bereda styrelsen lokaler för verksamheten eller för att bereda bostad ät någon som är anställd hos fondstyrelsen. Som skäl anges att bankerna har denna möjlighet enligt bankrörelselagen. efter det att regeringen beslutat om propositionen anför bostadsminister i kammaren som svar på en interpellation om bostäder för ungdomar: Den sittande bostadsrättsutredningen har fått i uppdrag att pröva om bostadsrättslagen kan ändras på sådant sätt att bostadsrättslägenheter förbehålls fysiska personer. Enligt vad jag har inhämtat kan förslag från utredningen väntas . 1988/89:24 s. 19) är inte en fysisk person. Vpk delar bostadsministerns uppfattning att det är olämpligt att bostadsrättslägenheter kan köpas och säljas av företag m.fl. icke-fysiska personer. Vi anser att det är olämpligt att nu göra en lagändring, som möjliggör för allmänna pensionsfonden att köpa bostäder för viss personal. Vpk avslår därför regeringens förslag till ändring av 15 a §. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag till ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden vad avser 15 a §. (vpk) (vpk)
mot · GC02Fi4 · 1988-11-15 00:00:00 — 18. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekono- Mot. 1988/89 miska politiken som i övrigt föreslås i motionen. () () ()
mot · GC02Jo12 · 1988-11-22 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jol2 av m.fl. (fp) med anledning av revisorers förs. 1988/89:6 om Mot. personalresurserna vid och för skogsvårdssty- 1988/89 I förslaget från revisorer begärs en utredning angående basorganisation för skogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter. Vi har inga invändningar mot den verklighetsbeskrivning som ges i förslaget. Däremot vill vi ifrågasätta om det är lämpligt att genomföra en så begränsad utredning som revisorerna föreslår. Uppdragsverksamheten har burit såväl särkostnader som sin del av samkostnader för bl.a. chefspersonal, administration och lokaler. När uppdragen - främst de skogliga beredskapsarbetena - nu minskar krymper därmed också skogsvårdsstyrelsernas möjligheter att upprätthålla sin myndighetsutövning. Detta skapar självfallet problem. skulle ett system där uppdragsverksamheten inte bar sina fulla kostnader innebära risker för att konkurrensen snedvrids. Detta visar på de problem som uppstår när en myndighet säljer tjänster inom sitt eget verksamhetsområde. Det finns därför skäl att överväga inte bara vilken skattefinansierad basorganisation som skall finnas inom skogsvårdsstyrelserna utan också tjänsteförsäljningen i stort. har tidigare i motion 1987/88:Jo301 föreslagit en översyn av skogsvårdslagen med sikte på färre regler och mindre detaljstyrning. Det förefaller rimligt att i ett sammanhang se över såväl skogsvårdsorganisationen som den lag dessa myndigheter skall tillämpa. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att med avslag på revisorers förslag 1988/89:6 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av skogsvårdsorganisationen och skogsvårdslagen. () ()
mot · GC02Jo13 · 1988-11-22 00:00:00 — med anledning av revisorers förs. 1988/89:6 om personalresurserna vid och för skogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter Vi delar revisorernas uppfattning att skogsvårdsorganisationens uppdragsintäkter kommer att minska. Det gäller i synnerhet uppdragsintäkter från andra myndigheter, som är den helt dominerande intäktskällan, och då främst bidrag från AMS till beredskapsarbeten. Det finns heller inget som talar för att uppdragsintäkterna från skogsbruket/enskilda skogsägare kommer att - eller bör - öka. I den proposition som låg till grund för skogsvårdsstyrelsernas förstatligande (1980/81:36) konstateras: Endast i den mån skogsägarna själva, deras organisationer eller andra inte har möjlighet att utföra uppgifterna och dessa uppgifter är angelägna från allmän skogspolitisk eller annan samhällelig synpunkt bör skogsvårdsstyrelserna ställa resurser till förfogande. har uppdragen till enskilda skogsägare visat en betydande minskning. Möjligheten till och lämpligheten av uppdragsintäkter från enskilda skogsägare begränsas starkt av att myndigheten givetvis inte bör vara tjänstesäljare inom sitt tillsynsområde. Ett sådant förfarande undergräver förtroendet för myndighetens oväld i lagtillsynen. Den översiktliga skogsinventeringen (ÖSI) kommer att vara genomförd för hela landet . Verksamheten bör därvid upphöra eller fortsätta som en förenklad inventering som kräver betydligt mindre resurser än dagens. Skogsvårdsorganisationerna måste inleda en anpassning till det nya läget. Vi delar revisorernas bedömning att det är nödvändigt att för ett säkerställande av myndighetsutövningen se över skogsvårdsorganisationernas basorganisation. Särskilt för de mindre skogsvårdsstyrelserna kan man mycket snabbt komma i ett läge där myndighetsutövningen hotas. Man bör bl.a. undersöka möjligheterna att slå samman basresurser från flera län och att de mindre styrelserna kan dela på specialistfunktioner. Samverkan med andra myndigheter eller köp av vissa tjänster från utomstående konsulter eller organisationer bör inte heller uteslutas. bör se över prioriteringen av både mål och medel inom såväl myndighetsutövningen som övrig verksamhet. Utgångspunkten vid denna översyn bör vara att verksamheten skall koncentreras på sådana arbetsuppgifter som leder till ett förbättrat skogstillstånd och en hög och värdefull skogsproduktion. Vi tillstyrker revisorernas förslag att se över skogsvårdsorganisa tionens basorganisation och hemställer att översynen baseras på de förhål- Mot. landen som redovisats ovan. Denna översyn bör enligt vad som föreslagits i Jol3 granskningsrapporten göras med utnyttjande av extern expertis. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av skogsvårdens organisation. () () () () 1* 1988/89.3 sami.
mot · GC02Jo14 · 1988-11-23 00:00:00 — av m.fl. (vpk) med anledning av revisorers förs. 1988/89:9 angående stödet till fiskerinäringen Det saknas en övergripande plan för det framtida fisket i . Från olika håll framhålls vikten av en sådan planering, och vpk stödjer detta. I en övergripande plan över det framtida fisket måste man ta hänsyn inte bara till dimensionering, lokalisering och typ av fiske, utan även till en rad miljöfaktorer, bl.a. att havsföroreningarna utgör ett allvarligt hot mot fisket. Även andra miljömässiga effekter av fisket, framför allt fiskodling och skaldjursodling, måste beaktas. Vpk välkomnar därför de antydningar till planering som finns i förslaget. Vi kan däremot inte biträda förslaget om att slopa fiskberedningslånen och lånegarantierna. Det rimliga förfarandet måste ändå vara att man först gör den övergripande planeringen och sedan tar ställning till vilka stödformer som behövs. Flera remissinstanser har också motsatt sig revisorernas förslag på denna punkt. har föreslagit en annan användning av fiskerilånen än vad som sker , men detta har inte beaktats av revisorer. Det finns all anledning att göra detta i samband med den övergripande planeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att också miljöfaktorer måste beaktas vid den vidare utvecklingen av fisket, 2. att avslår revisorers förslag att slopa fiskberedningslånen och lånegarantierna.
mot · GC02Ju2 · 1988-11-16 00:00:00 — 1988/89:Ju2 tets av m.fl. (vpk) med anledning av skr. 1988/89:43 med redogörelse Mot. för telefonavlyssning vid förundersökning i brottmål 1988/89 I regeringens skrivelse med redogörelse för telefonundersökning vid förundersökning i brottmål ingår inga uppgifter om telefonavlyssning i samband med spaningarna efter statsminister mördare. Vi har förståelse för sekretessen kring dessa uppgifter. kan vi konstatera att uppgifter framkommit om omfattande illegal telefonavlyssning. Detta får naturligtvis utredas på sedvanligt sätt. Men det inträffade ger anledning till misstankar om att telefonavlyssning, som inte är rättsligt reglerad, kan förekomma också i andra sammanhang. Det inträffade aktualiserar behovet av en betydligt mer strikt kontroll då det gäller telefonavlyssning. Regeringen bör överväga olika möjligheter för att förhindra att den personliga integriteten på ett otillbörligt sätt kränks genom hemlig och icke rättsligt reglerad avlyssning. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts då det gäller hemlig telefonavlyssning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1988/89.
mot · GC02K2 · 1988-11-08 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K2 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:16 om lagstiftning med kompletteringar till reformen av organisation på lokal- och stiftsplanet, m.m. I propositionen behandlas bl.a. Lagen om biskopsval. I denna föreslås att val av biskopar skall förrättas av en valkorporation bestående av dem som innehar skilda former av prästtjänster. Från valkorporationen är dock pastorsadjunkterna utestängda. Detta strider mot kyrkomötets uppfattning. Kyrkomötet har föreslagit att även pastorsadjunkterna och ytterligare lika många av stiftsfullmäktige utsedda lekmän skall ha rösträtt i biskopsvalen. Enligt vår principiella uppfattning skall kyrkan i allt väsentligt svara för sina egna angelägenheter. Detta gäller också den ordning i vilken biskopar skall väljas. Vi anser därför inte att det finns någon anledning för att gå mot kyrkomötet när detta anser att även pastorsadjunkterna skall ha rösträtt i biskopsvalen. Därtill kommer att vi anser det riktigt att alla tjänsteinnehavare i stiften, även pastorsadjunkterna, får möjlighet att påverka valet av vem som skall vara stiftets högste ansvarige. Lagen bör därför kompletteras så att även pastorsadjunkter skall tillhöra valkorporationen för val av biskop. Med hänvisning till vad vi anfört hemställer vi att beslutar om sådan komplettering av 2 § Förslag till lag om ändring i lagen om biskopsval att även pastorsadjunkterna och ytterligare lika många av stiftsfullmäktige utsedda lekmän skall tillhöra valkorporationen för val av biskop. () () 1 1988/89.3 sami.
mot · GC02K4 · 1988-11-17 00:00:00 — med anledning av förvaltningskontors 1988/89:13 angående ökat stöd till 1988/89 I förvaltningskontorets förslag föreslås radikalt ökade bidrag till partigrupperna, grundbidraget ökas med (1,4 milj. och mandatstödet ökas från . Argumentet för denna extrema höjning är att de pengar som utgår i form av partigruppsstöd i praktiken används för andra behov i partierna, t.ex. för att serva partiledningarna! Hela bidragssituationen skall ses utifrån att de politiska partierna som har klarat 4-procentsspärren, förutom gruppstöd till riksdagsgrupperna, dessutom har ett mycket stort stöd på andra nivåer (kommuner och landsting) samt ett accelererande partistöd. Partiledningsfunktioner bör självfallet finansieras av partipengar, inte av stödpengar för riksdagsgruppen. Det höjda grundbidraget som föreslås är principiellt godtagbart, eftersom det utgår som ett grundläggande kanslistöd för alla partier. Mandatstödet är däremot oacceptabelt - ökningen på . per mandat kan tillföras riksdagsgruppernas kansliverksamhet på annat sätt: t.ex. genom att ledamöterna överlämnar delar av det orättfärdigt höga skattefria traktamentet resp. kostnadsersättning till partiet. Det är djupt oetiskt att riksdagsledamöter skall erhålla traktamente för fördyrade matkostnader även för de dagar ledamöten befinner sig i hemmet. Det finns alltså utrymme för riksdagsledamöterna att själva bekosta ökad kansliverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår förslag 1988/89:13 från förvaltningskontoret, 2. att ger förvaltningskontoret i uppdrag att utarbeta ett nytt förslag som rymmer det nu föreslagna grundstödet men ej mandatstödet. 1 1988/89.
mot · GC02Kr3 · 1988-11-09 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr3 med anledning av prop. 1988/89:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /89, m.m. I propositionen föreslår regeringen att till utbyte av TV-sändningar mellan och på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /89 skall anvisas ett förslagsanslag på . En del av detta belopp, . avser kostnaderna för att tillhandahålla och överföra ett TV-program till Finaland. Vi menar att det är positivt med ett sådant TV-samarbete mellan och . Föredragande statsråd uppger att enligt nu aktuella planer är det en programkanal bestående av innehåll ur båda kanaler som skall sändas över till . Det blir således en redigerad kanal. är det enligt vår uppfattning önskvärt att TV-utbudet vidgas till att omfatta oredigerade kanaler så att valfriheten upprätthålls. Resterande del av anslaget skall utgöra ett stöd till Riksförbundet Finska föreningar i och nyttjas för kostnader avseende utsändningen av det finländska programmet i . Uppgifterna i propositionen angående denna del av anslaget är mycket kortfattade. Det är svårt att bedöma såväl behovet som längre framåt i tiden. Vi menar att det är motiverat med utvärdering av hur ett sådant bidrag används. En sådan utvärdering bör förslagsvis ske . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts angående utvärdering av visst bidrag till Riksförbundet Finska föreningar i . () () () ()
mot · GC02L10 · 1988-11-07 00:00:00 — Motion till 1988/89:L10 av m. fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:23 om produktsäkerhetslag Regeringen föreslår i propositionen en produktsäkerhetslag, som syftar till att motverka att farliga varor och tjänster orsakar person- eller egendomsskador. Med farliga varor eller tjänster avses framför allt sådana som är förenade med risker, vilka antingen framstår som onödiga med hänsyn till möjliga skyddsåtgärder eller som är svåra att förutse för brukarna. Lagen tar i huvudsak sikte på varor och tjänster som näringsidkare tillhandahåller konsumenter. Tillsynen av efterlevnaden av lagen skall utövas av i fråga om varor och tjänster som inte är specialreglerade. Myndigheten kan i förekommande fall vända sig till konsumentombudsmannen med begäran om att frågan förs till . Vpk är positivt till en lag som förhindrar att farliga varor eller tjänster orsakar person- eller egendomsskador. Naturligtvis borde sådana varor eller tjänster inte få produceras över huvud taget, men det föreliggande lagförslaget är inte så vittgående. Anmärkningsvärt är ändock att lagförslaget gör åtskillnad mellan produkter eller tjänster som tillhandahålls inom ramen för offentlig service å ena sidan och för enskilt bruk å andra sidan. Många människor tillbringar stor del av sin tid på eller inom en institution. Det kan gälla daghem, skola eller sjukhem för att ta några exempel. Varför produkter som används av dem i samband med deras nyttjande av social service inte skulle omfattas av lagen är obegripligt. Vi tvivlar på att det räcker med förhoppningar om att näringsidkare nog kommer att se till att säkerheten är till fyllest för produkter som inte direkt är avsedda enbart för enskilt bruk. Även hus och produkter som ingår som delar i hus bör enligt vpk:s mening omfattas av lagen. Vi föreslår därför att beslutar stryka följande i § 1 i regeringens förslag till produktsäkerhetslag: och som konsumenter i inte obetydlig omfattning utnyttjar eller kan komma att utnyttja för enskilt bruk. är föreslaget till tillsynsmyndighet över produktsäkerheten. Verket saknar dock organisation både på regional och nivå. Någon skyldighet för kommunerna att inrätta konsumentnämnder föreligger inte. Alla kommuner har inte heller konsumentrådgivare och i de fall sådana tjänster finns är de av mycket varierande omfattning. Vi utgår från att resurser utökas i samband med lagens Mot. I annat fall torde möjligheterna att tillse att produktsäker- L10 hetslagen efterlevs vara mycket små. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar ge sista stycket i 1 § produktsäkerhetslagen följande lydelse: Lagen tillämpas i fråga om varor och tjänster som tillhandahålls i näringsverksamhet., 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om tillsynsmyndighetens möjlighet att fullgöra sitt uppdrag. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02N10 · 1988-11-22 00:00:00 — av Per m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /89, m. m. Utifrån rent principiella utgångspunkter anser vi att all kommersiell verksamhet skall bedrivas i aktiebolagsformen. Detta skapar möjlighet till jämförelser med likartad verksamhet. finns ett klart regelsystem uppbyggt för företagen i syfte att skapa effektivitet och konkurrenskraft. Affärsverksformen har enligt vår uppfattning inte följt med i den snabba ekonomiska utvecklingen med krav på effektiv medelshantering, självständighet, beslutskraft och jämförbarhet. I flera fall har även affärsmässigt sunda sammanslagningar inte kunnat genomföras med hänvisning till svårigheterna att slå samman delar av ett affärsverk med privata aktiebolag. Detta har i förekommande fall försvagat den svenska industrins internationella konkurrenskraft. De steg regeringen nu föreslår för domänverket utgör ytterligare en lapp i lapptäcket av specialregler för varje enskilt affärsverk. Syftet tycks vara att neutralisera de mest påtagliga nackdelarna med affärsverksformen. Detta är och förblir ett mer eller mindre dåligt provisorium. Vi vill inte motsätta oss de förslag regeringen lägger fram. Förslagen utgör trots allt en förbättring i förhållande till vad som gäller. Men detta är inte tillräckligt. bör hos regeringen begära en fullständig reformering av affärsverkens juridiska status. De delar av affärsverken som bedriver konkurrensutsatt affärsverksamhet bör överföras till aktiebolagsformen. Dessa bör därefter kunna bli föremål för privatisering i den ena eller andra formen. De delar som utgör naturliga monopol - där konkurrens svårligen kan upprätthållas på likvärdiga villkor - bör kvarstå i statlig ägo men ändå bolagiseras. De delar som är av myndighetskaraktär bör lämpligen utgöra myndigheter - inte affärsverk. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av domänverkets juridiska form i enlighet med vad som i motionen anförs. 1* 1988/89.3 sami NrN9-14 1988/89 NIO
mot · GC02N11 · 1988-11-22 00:00:00 — 1988/89: NI 1 av () med anledning av prop. 1988/89:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /89, m.m. 1988/89:25 med förslag till tilläggsbudget I för innevarande budgetår tas bl.a. vissa frågor upp som rör domänverket samt läggs vissa förslag som syftar till att ge domänverket vidgade ekonomiska befogenheter. I en motion till föregående (1987/88:N224) konstaterade undertecknad bl.a. att ett viktigt inslag i arbetet för att skapa en positiv utveckling av landsbygden är att överföra skogsmark till enskilda. skogsmarksinnehav uppgår till ca produktiv skogsmark. Merparten av denna skogsmark är belägen i glesbefolkade områden där problemen med att skapa trygg och varaktig sysselsättning är mycket stora. En försäljning av domänverkets skogsmark skulle bl.a. kunna skapa utrymme för komplettering av befintliga fastigheter eller för uppbyggnad av nya livskraftiga jord- och skogsbruksföretag. Det skulle även kunna ge många anställda inom koncernen tillfälle att förvärva skogsmark och därmed ge dessa reella ekonomiska möjligheter för att bo kvar i glesbygden. En sådan åtgärd skulle även skapa bättre förutsättningar för en inflyttning i nu utsatta regioner. Avyttring av domänverkets skogsmark skulle således aktivt kunna bidra till att främja en positiv utveckling på landsbygden och skapa ett bättre underlag för skilda typer av servicefunktioner. Det skulle kunna skapa en bättre ekonomisk stabilitet på landsbygden. Mot denna bakgrund föreslås att hos regeringen begär vidgade ekonomiska befogenheter för domänverket i syfte att överföra skogsmark från domänverket till enskilda. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att med avslag på prop. 1988/89:25 med förslag om tilläggsbudget I för /89 beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om vidgade ekonomiska befogenheter för domänverket.