ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub33 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub33 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:90 om de gröna ställer sig bakom en ny, tvåårig ingenjörsutbildning inom högskolan, med statligt huvudmannaskap. Vi anser att intentionerna i propositionen är bra. Däremot bör utbyggnadstakten av ingenjörer på mellannivå inte forceras. skall en ettårig påbyggnadsutbildning finnas. /93 anordnas tekniska linjens fjärde årskurs och den nya organisationen är fullt utbyggd fr.o.m. /94. de gröna anser, att det är en brist att den alternativa utbildningen som bör komma till stånd för den som genomgått T3 och inte vill fortsätta till tvåårig ingenjörsutbildning, inte utretts parallellt med nuvarande förslag, (s. 11) Det är otillfredsställande att propositionen inte redovisar vilka villkor som ska gälla för dem som vill gå från N-linjen (N3) till ingenjörsutbildning. Det är viktigt att vidareutbildningen av lärare är klar när reformen sjösätts. Med anledning av ovan nämnda är det bättre med en långsammare utbyggnad med garanterad hög kvalitet på utbildningen, där ekologi/miljö bör vara en självklar del. de gröna motsätter sig att kommunerna skall delta i finansiering av statlig högskoleutbildning, även lokaler. Detta är mot alla tidigare principer och avstyrks. Överläggningar om detta är därför överflödiga. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att ett reviderat förslag med en långsammare utbyggnadstakt av ingenjörsutbildningen på mellannivå utarbetas vari även i motionen upptagna frågor skall belysas mer konkret, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att konkreta förslag till starka inslag av ekologi/miljö skall inarbetas i ingenjörsutbildningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att kommunerna inte deltar i finansieringen av utbildningen. () My ()
mot · GC02Ub513 · 1988-01-01 00:00:00 — av och (båda vpk) Utbildningen av psykoterapeuter Det har rått stor efterfrågan på terapeuter och behovet fortsätter att öka. Den psykiatriska vården är under omorganisation och mentalsjukhus läggs ner. Skall omorganisationen lyckas så behövs en kraftig utbyggnad av öppenvårdsverksamheten, vilket kräver nytillskott av psykoterapeuter och fortbildning av dem som redan nu är verksamma inom omsorgs vården. Ökade statliga resurser för att bygga ut psykoterapiutbildningen är alltså nödvändiga men det är också viktigt att stödja de utbildningsresurser som redan finns. har bedrivit utbildning i mer organiserad form . Den utbildning som stiftelsen erbjuder accepterades av den statliga utredningen för psykoterapiutbildning (betänkande ) som en grundläggande utbildning i psykoterapi. hörde därför också till de organisationer som ansågs kunna bedriva psykoterapiutbildning. S:t Lucas-stiftelsens hittillsvarande psykoterapiutbildning har vid ekvivalering vid högskolan ansetts ligga på steg-l-nivå. Förutsättningarna för psykoterapeutiskt arbete och för psykoterapiutbildning har förändrats . infördes legitimation för psykoterapeuter (prop. 1983/84:179, SFS 1984:54221 juni 1984). Utbildningen vid högskolorna har förändrats och ges numera endast på den högre nivån, steg-2. Antalet psykoterapeuter som utbildas vid högskolorna är inte tillräckligt. Det är brist på legitimerade psykoterapeuter inom den offentliga sektorn, vilket också framgår av UHÄs utredning om psykoterapiutbildningen (UHÄ rapport 1985:14). har därför beslutat påbörja en utbildning i psykoterapi på steg-2-nivå, men detta förutsätter att stiftelsen kan skapa en ekonomisk bas för en sådan utbildning. Finansieringen, som bl a sker med terminsavgifter, kräver ett anslag på , vilket avslagits av . Den nya högre utbildningen är dels en förutsättning för att stiftelsen ska kunna fortsätta att bedriva psykosocialt arbete vid sina egna mottagningar men det är också en utbildning som i hög grad kommer samhället till nytta. Vid en undersökning av de 100 personer som senast deltagit i nuvarande utbildning i psykoterapi och dess fortbildning i psykosocialt arbetssätt, visade det sig att 79 av 100 i de bägge grupperna arbetade inom den offentliga sektorn. bidrag, för att kunna möta de nya utbildningskraven, måste därför betraktas som en nödvändig samhällsinvestering och ett snabbt och billigt sätt för staten att öka tillgången på legitimerade psykoterapeuter. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det ökade behovet av psykoterapiutbildning, 2. att anvisar . till för /90. (vpk) (vpk) 1988/89 Ub513
mot · GC02Ub519 · 1988-01-01 00:00:00 — av och (båda vpk) 1988/89 Ub519-526 Den psykiatriska vården genomgår djupgående förändringar, både organisatoriskt och innehållsmässigt. Erfarenheter från olika landsting av en förändrad vårdstruktur är dock att utrymmet för psykoterapi som komplement eller alternativ till traditionell psykiatrisk behandling är ytterligt begränsad. Det kommer att dröja innan terapeutisk kompetens och tjänster inom landstingen kan byggas ut så att de svarar mot behoven i just detta avseende. Ett skäl till detta är bl a den stora bristen på utbildade och legitimerade psykoterapeuter och det otillräckliga antalet utbildningsplatser. finns statlig utbildning av psykoterapeuter i , och med sammanlagt 56 platser. Det finns c:a 1 000 legitimerade psykoterapeuter. Ungefär hälften av dem är verksamma i . Trots detta anses bristen på denna vårdspecialitet vara mycket stor även där. Bara för att teoretiskt kunna uppnå samma antal terapeuter i förhållande till invånare i hela landet som finns i skulle det alltså krävas 4 000 yrkesverksamma terapeuter. Det verkliga behovet torde vara avsevärt större, och det är inget som tyder på att det kommer att minska . Vi föreslår därför att utbildningen av psykoterapeuter utökas. Det regionala Hälsouniversitetet i är unikt så till vida att utbildningen av vårdpersonal sätter patienten i fokus. De olika utbildningarna har också viss undervisning gemensam. Detta bidrar till ett positivt synsätt och förhållningssätt till patienten och till en större förståelse för de olika yrkesgruppernas problem och arbetsuppgifter. Man har också satsat på att ge utbildning för de flesta vårdspecialiteter. Men utbildning för psykoterapeuter saknas. Detta är en stor brist, inte minst med tanke på de spin-off-effekter som en psykoterapiutbildning skulle kunna ha på de övriga vårdutbildningarna. Dessutom pågår redan arbete för att starta psykologutbildning vid psykologi på . Psykologutbildning är den vanligaste grundutbildningen för psykoterapeuter. Vi finner det naturligt att också utbildningen i psykoterapi lokaliseras till Hälsouniversitetet i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av psykoterapiutbildning vid Hälsouniversitetet i . (vpk) (vpk) 1988/89 Ub519
mot · GC02Ub547 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub547 av m.fl. (fp) i i är inte bara en stadspark för göteborgarna. Den represenerar ett mycket stort forskningskapital, som byggts upp . Den är ansedd som en av de finaste och mest kompletta i . Allt detta kan emellertid snabbt raseras om den kontinuerliga skötseln eftersätts i brist på medel. Av någon outgrundlig anledning har staten ansett att just i inte ska ha statliga bidrag i någon större omfattning. Övriga universitetsträdgårdar finansieras emellertid nästan helt av staten. I då hotet om miljöförstöring och utrotning av arter är överhängande har vi inte råd med att minska kostnaderna för den utbildning och forskning som bedrivs på . betalade en fjärdedel av driftkostnaderna. gäller ett avtal till betydligt lägre kostnad för staten, men som innebär att alltjämt ställer med dess växtodlingar till förfogande för undervisnings- och forskningsverksamheten vid i . Dessutom upplåter kommunen med nyttjanderätt utan ersättning ett markområde om ca som staten använder för institutionsbyggnad. Enligt avtalet har ett bidrag utgått med för ett vart av budgetåren 1985/86-1988/89. Det betyder att bidraget successivt har urholkats. Enligt en beräkning utifrån konsumentprisindex skulle bidraget motsvara när avtalet går ut . Om staten inte hade brutit avtalet 1985 så skulle statsbidraget motsvara . Jämfört med vad staten får i utbyte av och vad övriga trädgårdar får, är detta en mycket blygsam summa. Efter beslut i har regeringen tillkallat en särskild utredare för att genomföra en översyn av de verksamhet och finansiering. Uppdraget skulle redovisas , men blev försenat . kommer först att få ta ställning till förslaget i samband med den forskningsproposition som då läggs fram. Utbildningsministern aviserar i budgetpropositionen att han avser attåterkomma till regeringen i fråga om en förlängning av nu gällande avtal rörande i avvaktan på ställningstagande till utredningens förslag. Med tanke på det bristfälliga statsbidrag som har fått och som medfört eftersläpande underhåll, föreslår vi att bidraget höjs med för /90 i avvaktan på nytt avtal mellan staten och . Med hänvisning till det anförda hemställs att anvisar ytterligare till i . () () 1988/89 Ub547
mot · GC02Ub553 · 1988-01-01 00:00:00 — 1988/89 :Ub553 av (vpk) Läkarutbildning i toxikologi En patient som söker läkare på grund av multipla sjukdomssymptom som de misstänker härröra från dental kvicksilverförgiftning utreds . Många olika prover tas, blodanalyser av olika slag, röntgenundersökningar, urinprover osv, allt till höga kostnader för samhället och långvarig väntan för patienten. Ofta resulterar denna utredning i remiss till psykvården, eftersom de prover man tagit visar att patienten är fysiskt frisk. Om det emellertid rör sig om en patient som verkligen lider av dental kvicksilverförgiftning - eller metallsyndrom som är sjukdomens egentliga beteckning - kan en remiss till psykvården vara ödesdiger. Patienten får ingen behandling för sin svåra sjukdom och förgiftningen fortgår. Patienter med metallsyndrom är dessutom ofta deprimerade, det ingår i symptombilden, och att då genomgå psykoanalytisk behandling, som ju kan vara mycket upprivande, kan försämra tillståndet ytterligare. Om läkarna ges en toxikologisk utbildning som gör dem kapabla att känna igen sjukdomar med bakgrund i tungmetallförgiftning, kan de styra provtagningen så att de patienter som verkligen är förgiftade får adekvat hjälp och kan bli botade . tas via vårdcentralerna prover för att utröna om patienten har höga halter av kvicksilver i blod eller urin. Det är dock välkänt att kvicksilverhalten i helblod och urin varierar från dag till dag - arbetare som i industrin utsätts för kvicksilverånga har t.ex. normala värden redan efter ett par veckors semester. Man kan med andra ord varken påvisa eller utesluta dental kvicksilverförgiftning med de prover som står läkarna på vårdcentralen till buds. Det finns dock olika mätmetoder som kan fastställa om en patient lider av metallsyndrom. Man kan genom avancerade blodcellmätningar se vilka grundämnen cellen innehåller. Friska människor har inte kvicksilver i sina blodceller. Bara de som lider av metallsyndrom har det. Metoden är emellertid mycket kostsam och tidsödande. En annan mätmetod är att undersöka patientens spårämnesbalans och halten av det livsviktiga enzymet gluthationsperoxidas. Människor med dental kvicksilverförgiftning har oftast störningar i spårämnesbalansen, selennivåerna är låga och de har brist på ovanstående enzym. Dessa prover måste bekostas av patienterna själva. Det är dessutom bara de patienter som haft turen att komma i kontakt med de få specialisterna på denna sjukdom som vet att denna provtagningsmöjlighet finns. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att läkarna i sin utbildning respektive fortbildning bör få utökade kunskaper i toxikologi, så att de känner igen tungmetallförgiftningssymptom hos patienterna. 1988/89 Ub553
mot · GC02Ub562 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub562 av () Utbildningen av lantmätare har analyserat behovet av lantmätare för 1990-talet och funnit att utbildningsplatserna måste ökas för att samhällets behov av lantmätare skall kunna tillgodoses. Arbetsmarknaden för lantmäteriutbildade civilingenjörer har kraftigt vidgats . Detta har medfört att konkurrensen om de utexaminerade eleverna är så hård att en del avnämare inte får sina behov tillgodosedda. Till detta kommer den väntade ökningen av konkurrensen om arbetskraften . Den geografiska spridningen på eleverna vid KTH-L har varit helt otillfredsställande. med omgivningar är hemort för majoriteten av elever. Det har visat sig vara svårt att rekrytera dessa elever till landsorten. För lantmäteriet med kontor på 120 platser över hela , är detta ett allvarligt problem. Ett sätt att komma till rätta med det kan vara att den nödvändiga ökningen förläggs till men administreras av KTH i samarbete med högskolan /. Påtagliga fördelar med en sådan förläggning är också att det i finns en god forsknings- och utvecklingsmiljö när det gäller lantmäteri och annat samhällsbyggande. Detta på grund av att lantmäteriverket, och byggforskningen är lokaliserade till . En sådan förändring av utbildningen bör noggrant studeras och erforderliga konsekvensbedömningar göras. Regeringen bör uppdra åt KTH och lantmäteriverket att gemensamt utreda frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningen av lantmätare.
mot · GC02Ub571 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub571 av m.fl. (fp) Utbildningen i miljörätt m.m. Miljölagstiftningen är mycket omfattande och kräver stora kunskaper för de jurister och andra befattningshavare i såväl offenlig som privat tjänst som har till uppgift att tillämpa lagarna. Som skäl till att så få brott mot miljöskyddslagstiftningen förts fram till rättslig prövning har ibland anförts att det är alltför få jurister som har tillräcklig utbildning i miljörätt. Även om detta inte skulle vara hela förklaringen så föreligger ett behov av att förstärka utbildningen i miljörätt vid de juuridiska fakulteterna. I den obligatoriska juristutbildningen finns endast en mycket elementär genomgång av miljölagstiftningen. Utbildningen i bedrivs till stor del genom en tillfällig tjänst, delvis bekostnad genom anslag från humanistiska forskningsrådet. I bedrivs utbildningen genom institutionen i handelsrätt. Det finns sålunda goda skäl att förstärka miljörättens ställning i utbildningen och vi föreslår därför att en särskild institution inrättas i miljörätt. Institutionen bör ledas av en professor. Kompetenta kandidater till tjänsten torde finnas även om antalet forskare och doktorander på miljöområdet är alldeles för få med hänsyn till miljöfrågornas betydelse. Förutom jurister behöver många av de naturvetare, ekologer och administrativa befattningshavare som handlägger miljöärenden i naturvårdsenheter, miljö- och hälsoskyddsnämnder och privata företag bättre utbildning. F.n. finns endast möjligheten att välja en frivillig kurs på 10 poäng vid och . Denna utbildning kan ockå ingå som frivilligt tillval i juristutbildning. I finns dessutom fr.o.m. föregående höst en 20 poängkurs i miljörättslig metodik men den kursen inrättas inte . De kurser som ges vid universiteten har många sökande. Som exempel kan nämnas att 10 poängskursen i vid senaste ansökningstillfälle hade inte mindre än 194 säkande till de 30 platserna. Den övervägande delen av de sökande var inte jurister. Detta visar att behovet av fortbildning är stort för skilda yrkeskategorier. Sammantaget visar ovanstående motivering att utbildningen i miljörätt behöver förstärkas. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkning av utbildningen i miljörätt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av professur och institution i miljörätt. () () 1988/89 Ub571
mot · GC02Ub576 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub576 av m fl (s) Förstärkt marin forskning m.m. i I budgetförslag anförs att UHÄ skall få i Uppdrag att göra en totalbedömning av hur mycket och på vilket sätt den föreslagna ökningen av den forskningen kan vägas in i ett samlat forskningsprogram som skall framläggas proposition om forskning. har försämringen av havsmiljön blivit mycket uppmärksammad och dokumenterad av forskare. Det har visat sig speciellt när kvävebelastningen är mycket stor i havsområdena i sydligaste räknat från runt till . Längs finns stora industriella utsläppskällor av metallstoft. Även livsmedelsindustrin och många tätorters avloppssystem medverkar till stora utsläpp av organiska substanser av olika slag runt Sydsveriges kuster. Dessutom får sydligaste kustområden genom sin närhet till kontinenten ta emot många långvägstransporterade föroreningar från övriga . Detta har också påpekats av jordbruksutskottet i samband med behandling av miljöforskning och utskottet har två gånger krävt att den forskningen i () förstärks och att förläggningen av ett undersökningslaboratorium till övervägs. Detta har inte tagits upp i beskrivning av den forskningens behov medan man däremot nämner jordbruksutskottets krav på att de fasta resurserna vid (i ) och vid Askölaboratoriet () förstärks. Därför bör de av UHÄ föreslagna 100 milj. kr. utöver förstärkning av resurserna vid de nämnda laboratorierna även kunna räcka för en förstärkning av forsknings- och undersökningsresurserna i . Det förutsätter dock att UHÄ vid sin totalbedömning tar speciell hänsyn till de stora behov av forskningsresurser som finns i sydligaste samt de goda möjligheter som finns i havsmiljöfrågan att utnyttja de många engagerade forskare som finns i . Genom ytterligare resurstilldelning samt samordning av nuvarande forskningsinsatser bör ett marint biologiskt centrum kunna bildas i för att i samarbete med övriga forskningscentra kunna ta itu med brådskande uppgifter för kartläggning av föroreningar, utredning av orsakssammanhang samt förslag till åtgärder. Detta är en tvingande nödvändighet för att rädda kustvatten och dricksvatten i sydligaste . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att sydligaste mycket stora behov av marin forskning och undersökningsverksamhet bör beaktas i totalbedömningen kring forskningsprogram för marin naturvetenskaplig forskning. () () 1988/89 Ub576
mot · GC02Ub629 · 1988-01-01 00:00:00 — av och (båda mp) Ökad utbildningskapacitet på hälso- och sjukvårdslinjen 1988/89 Ub629633 Sjuksköterskebrist orsakar färre vårdplatser är en nästan dagligt förekommande rubrik i dagspressen. Det handlar ibland om intagningsstopp, ibland om neddragning av vårdplatser. Alla vårdformer är drabbade, medicin, ortopedi, intensivvård men framför allt långvården. Bristen på sjuksköterskor är stor över hela landet. Det är också nu svårare att rekrytera redan utbildade . Enligt en undersökning saknades ca 3 400 sjuksköterskor i vården. En av anledningarna till bristen är att antalet utbildningsplatser successivt dragits ner. minskades planeringsramen för hälsooch sjukvårdslinjen med sammanlagt över 800 platser. Huvudmännen som står för av utbildningskostnaderna är nu beredda att ta ett krafttag. För /90 begär huvudmännen att totalt sett få öka antalet utbildningsplatser med drygt 700. Bristen och en förbättrad tillströmning till linjen är motiven för denna kraftiga ökning. Utnyttjandegraden av platserna är mycket hög jämfört med andra utbildningar . UHÄ anser i likhet med utbildningshuvudmännen att en betydande utökning av antalet platser nu är motiverad. Man är dock inte beredd att helt tillmötesgå huvudmännens önskningar utan stannar vid att föreslå en utökning med sammanlagt 450 platser. I årets budgetproposition skär departementschefen ner detta till hälften - 225 nya platser - utan närmare motivering. Intresset för sjuksköterskeutbildningen är mycket stort. Inför antagningen till har det blivit en kraftig tillströmning av sökande. Konkurrensen om platserna var hårdast till den 3-åriga försöksutbildningen som hade drygt sex sökande per plats. Mot den bakgrunden föreslår UHÄ att hela utökningen av platsantalet läggs på 3-årsutbildningen. Det är viktigt att vårdkrisen får en långsiktig lösning. Det stora intresset för sjuksköterskeutbildningen måste tas till vara. Det är mycket olyckligt att som behöva avvisa intresserade behöriga sökande från utbildningen som personalen dignar under arbetsbördan och vårdplatser inte kan utnyttjas på grund av brist på sjuksköterskor. Det förhållandevis blygsamma statsbidrag det här handlar om för att kunna utbilda ytterligare 225 sjuksköterskor - per årsstudieplats - måste betraktas som en mycket god investering för framtiden. 1 1988/89. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att platsantalet på hälso- och sjukvårdslinjen bör utökas med 450 nybörjarplatser enligt UHÄs förslag, att utökningen alternativt bör tillföras den reguljära utbildningen eller den 3-åriga försöksutbildningen samt att 3-årsutbildningen bör permanentas. () () 1988/89 Ub629
mot · GC02Ub689 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub689 av (vpk) Journalistutbildning i En del av den journalistiska högskoleutbildningen kommer att lokaliseras till någon ort i norra . har många fördelar för en sådan lokalisering. Där finns redan högskola. Kommunen har goda kommunikationer och ett ganska omfattande kulturutbud. i finns inom räckhåll för fördjupade insikter i samisk kultur och historia. I finns ett antal s. k. mogna industrier som har haft strukturproblem. I finns också högteknologiföretag exempelvis och Satellitbild i . Utvecklingsmönster, företagsstrategier och människornas kamp för sin bygd och sina jobb måste vara intressanta processer att följa för nyfikna blivande samhällsskildrare. I vårt län finns glesbygd, ödemark och modernt planerade samhällen. Just mångfalden kan sägas vara kännetecknande för vårt län. Norrbottningarna kommer att hälsa de blivande journalisterna varmt välkomna till länet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskoleutbildning av journalister i .
mot · GC02Ub695 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub695 av och (båda vpk) Högskoleutbildning av optiker vid i har vid upprepade tillfällen demonstrerat sin förmåga att samordna ämnen och utveckla tvärvetenskapliga utbildningslinjer. När därför förslag väcktes att göra optikerutbildningen i till en utbildning på högskolenivå, talar många skäl för att utvecklingen av densamma bör göras av berörda fakulteter och institutioner vid i . Analogt med detta bör en högskoleutbildning av optiker också förläggas hit. De förutsättningar som en utbildningssamordnare av optikerutbildning måste ha finns på . Den tekniska fakulteten kan svara för utbildningsinslag av naturvetenskaplig och teknisk natur, exempelvis fysik, optik och optometri, den medicinska fakulteten för inslag som anatomi, fysiologi och fysiologisk optik och den filosofiska fakulteten för inom beteende- och samhällsvetenskaper relevanta områden liksom forskningsmetodisk träning. Ytterligare skäl för att en högskoleutbildning av optiker förläggs till är att den erfarenhet och kompetens som den nuvarande optikerutbildningen i utanför byggt upp , smidigt kan tas till vara av och integreras i en högskoleutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildning av optiker på högskolenivå vid i .