mot · GB02Jo24 · 1988-04-05 00:00:00 — Det har verksamt bidragit till minskningen av försurande utsläpp. Ytterligare steg i denna riktning måste nu tas. Högsta tillåtna svavelhalt måste sänkas till i tjock eldningsolja och till i tunn eldningsolja. Därutöver måste vid förbränning av svavelhaltiga bränslen gälla ett gränsvärde för utsläpp av svavel per MJ bränsle. Dessa nya gränsvärden bör träda i kraft . Skärpta avgaskrav för fordon Vägtrafiken är en stor föroreningskälla med avgörande betydelse för lokal luftmiljö, försurning och skogsskador i stora delar av vårt land. En rad åtgärder på både kort och lång sikt ter sig helt nödvändiga. De åtgärder som regeringen föreslår räcker inte för att nå det i sig otillräckliga målet om en utsläppsreduktion . Åtgärderna bör inriktas på såväl lägre hastigheter, genom bl. a. skärpt övervakning, som bättre avgasrening. Enligt vår mening är regeringens förslag till skärpta avgaskrav på dieselfordon otillräckliga mot bakgrund av dels den svåra föroreningssituationen, dels de tekniska och andra förutsättningar som finns när det gäller att genomföra snabba åtgärder. Vi föreslår att regeringens förslag till skärpta avgaskrav motsvarande de federala USA-kraven för såväl lätta som tunga lastbilar och bussar tidigareläggs. Detta innebär att de införs obligatoriskt fr. o. m. 1990 resp. modeller. Det ringa antal importerade fordon som inte kan uppfylla dessa krav bör beviljas dispens. En miljöavgift motsvarande minst skillnaden i tillverkningskostnad mellan fordon som uppfyller och inte uppfyller kraven bör därvid övervägas. Genom detta förslag bortfaller behovet av medel (450 milj. kr. enligt propositionen) för att ekonomiskt stödja frivilliga inköp av fordon som uppfyller de skärpta avgaskraven innan dessa blir obligatoriska. Merparten av dessa medel bör i stället användas för att stimulera frivillig avgasrening i den befintliga bilparken . Enligt propositionens underlag kan 600 000 bilar förses med katalytisk avgasrening. Vi föreslår att ett statligt stöd av . utgår till de bilägare som kompletterar sin bil med sådan rening. Därigenom kan snabbt en betydelsefull utsläppsreduktion erhållas. bör vidare få i uppdrag att lägga fram förslag till skärpta avgasnormer för bensinbilar fr. o. m. Utsläppsminskningen kan ske genom förbättrad katalytisk rening i enlighet med vad som genomförts i - varvid riskerna för skador på ozonskiktet genom utsläpp av dikväveoxid måste beaktas - eller genom annan teknik. Regeringen bör också ta initiativ till intensifierad forskning för att ytter- Mot. ligare reducera utsläppen från motorfordon, t. ex. genom nya motorkon- Jo24 struktioner och/eller drivmedel. Insatser bör ske såväl nationellt i samarbete mellan staten och de svenska biltillverkarna som internationellt. Vidare måste andra transportslag uppmärksammas. bör ges i uppdrag att komma med förslag till avsevärt skärpta miljökrav på flygtrafik och sjöfart. I vår trafikpolitiska motion har vi förslagit en miljöavgift på flyget utformad så att den stimulerar övergången till mer miljövänliga maskiner. Beslut i en första etapp bör tas redan nu om sänkt svavelhalt i bunkerolja till fr. o. m. 1990 alternativt skärpta krav på rökgasrening med motsvarande effekt. Övriga åtgärder för att minska försurningen Från miljösynpunkt är det angeläget att påskynda skrotningen av de äldsta och mest förorenande bilarna. Därför bör skrotningspremien höjas till . för att stimulera att dessa bilar tas ur trafik. Motsvarande höjning av bilskrotningsavgiften bör ske. Vidare bör en informationskampanj om vikten av att påskynda förnyelsen av bilparken genomföras. Det är viktigt att kalkningsverksamheten fortsätter men fortfarande finns vissa frågetecken kring denna. En intensifierad forsknings- och utredningsverksamhet är angelägen. Särskilt gäller detta skogsmarkskalkning där utökade fältförsök bör genomföras. Det är också angeläget i detta sammanhang att i större skala undersöka möjligheterna att genom selentillförsel begränsa skadeverkningarna av kvicksilver i miljön. Kalk bör användas som fällningskemikalie i kommunala avloppsreningsverk. Brukningsmetoderna i jord- och skogsbruk har en betydelse i försurningssammanhang som inte tillräckligt uppmärksammas i propositionen. Särskilt gäller detta skogsbruket där det nu får anses belagt att en ökad lövskogsandel kan påverka situationen positivt. bör därför få i uppdrag att i samråd med utarbeta ett förslag till hur lövskogsandelen skall kunna ökas i särskilt drabbade områden. Regeringens övriga förslag till åtgärder för att minska utsläppen av kväveoxider och kolväten ter sig otillräckliga. Liksom i fråga om trafiken anser vi en högre ambitionsnivå vara nödvändig. Emellertid saknas tillräckligt underlag för att bedöma vad som realistiskt kan göras utöver propositionens förslag. Därför bör få i uppdrag att möjligt redovisa hur ytterligare - och snabbare - utsläppsbegränsningar skall kunna ske. I vår partimotion om miljöpolitiken som lades fram under allmänna motionstiden föreslog vi bl. a. följande: o materialbalanser upprättas för de farligaste och mest använda ämnena så att kemikalieflödet kan följas, o fyra nya tjänster till kemikalieinspektionen så att arbetet med förhandsgranskning och granskning av befintliga bekämpningsmedel kan forceras och även utökas till andra kemikalier, o bör alla högfrekvent använda ämnen och produkter vara till- Mot. 1987/88 fredsställande undersökta, Jo24 0 ytterligare 7 milj. kr. bör anslås för åtgärder rörande bekämpningsmedel. Som framhölls i vår partimotion råder stora brister i den kunskap vi har om de kemiska ämnena. Många av de kemikalier som används 1 har okända hälso- och miljöeffekter. måste bidra till och dra erfarenhet av det omfattande internationella arbete som pågår på kemikalieområdet. Regeringen delar uppenbarligen denna syn men föreslår tyvärr inga förstärkningar av kemikalieinspektionen utöver vad som föreslogs i budgetpropositionen. Regeringen redovisar i propositionen de omfattande utredningsarbeten som pågår inom kemikalieinspektionen, bl. a. materialbalanser för farliga kemikalier. uppfattar kemikaliesituationen som så allvarlig att önskemålet i kemikalieinspektionens anslagsframställan om personalförstärkningar redan nu bör uppfyllas. Även om inspektionens verksamhet utvärderas kan redan nu konstateras att de nuvarande resurserna är otillräckliga. bör därför bevilja inspektionen fyra nya tjänster. Vidare bör ytterligare 7 milj. kr. - som föreslogs i vår partimotion - anslås för åtgärder rörande bekämpningsmedel. I våra partimotioner lade vi fram en lång rad förslag på detta område, bl. o fördubblade resurser från 40 till 80 milj. kr. för mark för naturvård, o en höjning av anslaget för vård av naturreservat med 12,7 milj. kr. från ca 47 milj. kr. till 60 milj. kr, o en höjning av anslaget för flora- och faunavård med 1 milj. kr. till 3. milj. o 10 milj. kr. mer för utredningar och inventeringar på miljöområdet, o ett skydd för fler älvar och älvsträckor i naturresurslagen, o fler nationalparker, bl. a. i , o en plan för skydd av fjällvärlden, o en naturvårdsgräns för skydd av de fjällnära skogarna kombinerad med ersättning till berörda markägare, o ett program för bevarande av återstående urskogar, 0 förändringar av skogsvårdslagen som skulle uppmuntra lövskogsplantering. 1 denna del är regeringens proposition utomordentligt torftig. Hoten mot värdefull natur som urskogar, våtmarker och ängs- och hagmarker beskrivs utförligt men verkningsfulla åtgärder saknas helt. Detta är en avgörande svaghet med regeringens miljöpolitik. Regeringen väljer t. ex. att låta anslaget för mark för naturvård ligga på en oförändrad nominell nivå . Detta innebär givetvis en real sänkning, särskilt mot bakgrund av de stigande fastighetspriserna. Dessutom har de nya ersättningsbestämmelserna, som till följd av en upp- Mot. görelse mellan och socialdemokraterna förts in i naturvårdslagen, Jo24 ytterligare ökat behovet av medel. Enligt har en drastisk försämring inträtt i och med dessa bestämmelser. kan enligt uppgift förlora hälften av de återstående hotade urskogarna klass 1 om inte anslagen höjs. har mot den bakgrunden lagt fram två förslag. För det första en fördubbling av anslaget för mark för naturvård. För det andra nya regler så att domänverksmark kan överföras till naturvårdsfonden utan ersättning. Staten skall inte betala staten för skydd av orörd natur. Vidare avhandlas omfattande fjällutredning mycket summariskt och utan något förslag till en naturvårdsplan för fjällvärlden. har gjort en inventering av riksobjekt enligt naturresurslagen. Länsstyrelserna bör utarbeta säkerställandeplaner med utgångspunkt i detta material. En samlad inventering av lämpliga framtida naturreservat bör nu göras. Den gröna naturvården lider av uppenbart otillräckliga personalresurser. Bildande av naturreservat är t. ex. en tidskrävande uppgift. Mycket kraft måste ägnas åt brandkårsutryckningar för att avvärja akuta hot mot värdefull natur. Andra uppgifter blir eftersatta. Enligt vår uppfattning bör länsstyrelsernas naturvårdsenheter tillföras 7 milj. kr. för att förstärka den gröna naturvården. Därmed bör varje länsstyrelse kunna tillföras minst en tjänst på detta område. Vidare bör - som föreslogs i vår partimotion - ytterligare 10 milj. kr. anvisas för utredningar och inventeringar på miljövårdsområdet. Situationen i de svenska kusthaven är utomordentligt alarmerande. Övergödningen leder till omfattande fiskdöd. Förgiftningen, bl. a. till följd av utsläppen från massaindustrin samt förekomsten av miljögifter som DDT och PCB, medför att sälstammen i i det närmaste är helt utrotad. Miljögifterna uppträder allt högre upp i näringskedjorna. I vår partimotion från den allmänna motionstiden pekar vi på en lång rad åtgärder, som skulle hejda förstörelsen: o ökat internationellt samarbete för att stoppa spridningen av svårnedbrytbara miljöfrämmande ämnen, o totalförbud mot användningen av miljögiftet PCB, o påskyndande av utvecklingen mot helt slutna massaindustrier, o upprättande av genbanker för att förhindra utarmning av i första hand fiskbestånden, o naturskydd av områden genom inrättande av reservat, o insatser för att återskapa en livskraftig sälstam, o åtgärder för att minska kväveläckaget från jordbruk, kommuner och industrier. Bland åtgärderna märks t. ex. en höjning av gödselmedelavgiften och ökade krav på en mer långtgående reduktion vid reningsverken. Regeringens förslag när det gäller att minska miljögifter och utsläpp av när- Mot. salter bygger på utmärkta förslag till aktionsplan. lar dess mål och ambitioner. 1 propositionen nämns miljögiftet PCB som ett av de svåraste hoten. Trots förbud mot användning av PCB i nya installationer är giftet i omlopp och riskerar att även ställa till svåra skador. Problemet kommer sannolikt att förvärras, när olika typer av teknisk utrustning skall fasas ur användningen. All användning av PCB måste därför totalförbjudas. Det skulle tvinga användarna att snabbt byta ut gamla PCB-installationer. Ett farligt miljöhot skulle därmed kunna undanröjas. Regeringen föreslår att massaindustrins utsläpp skall begränsas till bundet klor per ton massa. Det är ett uttryck för hårdare krav på massaindustrin - något som vi länge har efterlyst. Men målet måste sättas högre än vad regeringen gör. Massaindustrins utsläpp måste i det närmaste helt elimineras - målet bör vara att klara detta . Avgifter på de resterande utsläppen skulle sannolikt skynda på forskningen kring helt slutna processer. Även här tvingas vi dock konstatera att värdefull tid har gått förlorad genom att regeringen dröjt med konkreta förslag till utformning av en avgift på utsläppen av organiska klorföreningar. Vidare bör 5 milj. kr. avsättas för åtgärder i hotade områden såsom enligt vad som föreslogs i vår partimotion . Nedbrytningen av det skyddande ozonskiktet framstår som ett av framtidens stora miljöhot. Nya uppgifter tyder på att situationen är än allvarligare än forskare trott. En färsk rapport från visar att uttunningen också sker över det norra halvklotet. Om uppgifterna stämmer, vilket det inte finns anledning att betvivla, befinner sig också de skandinaviska länderna i en utsatt situation. Utsläppen av freoner måste hejdas. Mot den bakgrunden krävde en nationell handlingsplan mot freonutsläppen. Den har dröjt oacceptabelt . I motion från upprepas de föreslagna huvuddragen i ett sådant program: o en 85-procentig minskning av freonanvändningen och ett totalstopp , o förbud mot användning av freon inom nya områden, o krav på effektiv återvinning, o miljöavgift, o ytterligare internationella initiativ för mer kraftfulla åtgärder. Regeringen föreslår i sin proposition en avvecklingsplan, som innebär att freonanvändningen i huvudsak är avvecklad senast vid utgången av 1994. Inom industrin finns en stark medvetenhet om problemen och man har vid upprepade tillfällen förklarat sig vara beredd att medverka till en avveckling Mot. genom frivilliga åtgärder. Mot den bakgrunden ter sig regeringens tidsplan Jo24 trots förseningen realistisk - vi delar dess ambitioner. Vikten av skyndsamma åtgärder måste understrykas. Regeringens förslag bör därför kompletteras med två åtgärder, som saknas. Det första är ett uttryckligt förbud mot användning av freon på nya områden. Det andra är krav på att industrin måste anvisa metoder för en effektiv återvinning av freon. Även andra gaser kan sannolikt innebära hot mot ozonskiktet. Dit hör t. ex. metan och dikväveoxider, liksom andra okända ämnen. Intensifierad forskning är nödvändig för att kartlägga hotbilden. I miljömotionen från den allmänna motionstiden föreslog vi bl. a. följande för att begränsa avfallsproblemen: o För att påskynda utvecklingen mot slutna system och återvinning bör den svenska lagstiftningen kompletteras med generellt krav på återvinning, o staten bör stimulera industrin till ett förnyat försök med en s. k. avfallsbörs som förmedlar kontakter mellan industrier, där den enes avfall blir den andres råvara, o miljömärkning med blå ängel av särskilt miljövänliga produkter, likt det system som redan finns i , samt märkning om hur produkten bäst återvinns bör införas för att förbättra konsumentupplysningen, o den pågående inventeringen av nedlagda deponier måste följas av konkreta skyddsåtgärder. Ansvaret för detta bör ligga på den tidigare huvudmannen, o ett säkerställandeprogram måste upprättas för den omfattande deponeringen av miljöfarligt avfall vid i , 0 pant för miljöfarliga batterier och bilbatterier bör införas. Regeringen avstår från att lämna några förslag för att minska avfallsberget. 1 stället redovisas kortfattat regeringens allmänna syn och det utredningsuppdrag som givits . Regeringens principiella syn att mängden avfall och avfallets farlighet bör minskas genom åtgärder vid tillverkningen och konsumtionsledet delas av . Men det är också angeläget att åtgärder vidtas vid det slutliga omhändertagandet. Lagstiftningen måste kompletteras med ett generellt krav på återvinning. I en sådan lag måste ansvarsfördelningen mellan stat, kommuner och företag klarläggas. Det är viktigt att slå fast att staten har det övergripande ansvaret för miljövården. Företagen agerar inom de ramar som staten ställer upp. För att ge industrin incitament att agera miljövänligt föreslår att admini- 15 strativa och ekonomiska styrmedel skall kombineras så att företagen över- Mot. går till slutna processystem eller investerar i modern teknik. formade styrmedel innebär att miljöhänsyn kommer att löna sig för såväl företag som enskilda. Utan att föreslå några som helst konkreta åtgärder vill regeringen stryka under betydelsen av ett mer aktivt arbete vad gäller det miljöfarliga avfallet . Vi delar uppfattningen att större aktivitet krävs och då främst från regeringens sida. har redan under allmänna motionstiden uppmärksammat problemen med den omfattande deponeringen av miljöfarligt avfall hos . Ett säkerställandeprogram för deponering och hantering av miljöfarligt avfall bör tas fram. Det bör undersökas om det är rimligt att endast en anläggning i landet skall ha huvudansvaret för hantering och deponering av miljöfarligt avfall. Frågan är aktuell i samband med diskuterad utbyggnad av . Det förslag vi tidigare redovisat om säkerställandeprogram bör vara övergripande och inte bara avse verksamheten vid . I detta sammanhang menar vi också att staten genom bidrag och lån bör stimulera utveckling och tillämpning av ny teknik för återvinning och återanvändning och att arbetet med att få fram en fungerande återvinningsteknik påskyndas. Miljöfarliga batterier med kadmium- och kvicksilverhaltigt innehåll ger betydande störningar i miljön. De årliga utsläppen från batterierna uppskattas till kvicksilver och kadmium. Det är utomordentligt viktigt att ge människor incitament att lämna batterierna för återvinning. Vi har därför tidigare föreslagit att miljöfarliga batterier beläggs med pant. Detta bör gälla även bilbatterier. Mot socialdemokraternas vilja beslutade 1986 att hos regeringen begära ett förslag till pantsystem för miljöfarliga batterier. Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen inte heller i denna proposition framlägger ett förslag i enlighet med begäran. Det är också anmärkningsvärt att regeringen inte ägnat frågan om återvinning av batterier någon större uppmärksamhet. Det finns ingen fungerande återvinningsteknik i landet för miljöfarliga batterier. Arbetet med framtagande av sådan teknik måste prioriteras. bör få använda en större del av bränslemiljöfondens resurser för utveckling av miljövänlig teknik. bör uttala att verket bör disponera 40 milj. kr. av fondens medel. I propositionen redovisas förslag att minska användningen av freoner. Det är också nödvändigt att vid sidan om detta prioritera återvinning av freoner. Mängder av kylskåp och hushållsmaskiner hamnar nu på soptipparna och förbränns eller deponeras. eller senare når freoninnehållet i dessa vitvaror det skyddande ozonskiktet. Flera kommuner har frivilligt påbörjat projekt med återvinning av freoner. Generella regler för återvinning kan uppnås genom våra förslag om återvinningslag. Freonerna i avfallet är emellertid en så angelägen fråga att vi upprepar vårt krav om utvidgning av bilskrotningslagen till att också omfatta kylskåp och andra kylmaskiner. Kommunerna bör i samband med sitt 16 ansvar för det miljöfarliga avfallet också ha ansvaret för att de freonhaltiga Mot. 1987/88 delarna i materialet återvinns. 1 avsnittet Vissa övriga miljöfrågor behandlar regeringen bl. a. radonproblemet i våra bostäder. Det är mycket angeläget att åtgärder nu vidtas för att skynda på inventering av och åtgärder i hus med höga radonhalter. har i en annan motion till detta föreslagit att ytterligare 10 milj. kr. skall avsättas för åtgärder på detta område, bl. a. för att möjliggöra åtgärder även i hus med lägre halter än . har även andra problem som gäller den inre miljön i våra bostäder tagits upp till debatt. Det gäller t. ex. ventilationsproblem och dålig luft som kan bidra till olika sjukdomar, allergiska reaktioner och andra besvär. Det är angeläget att dessa frågor ägnas ökad uppmärksamhet inom ramen för statlig och miljöpolitik. Buller anses vara den miljöstörning som berör flest människor. Enligt en uppgift som refereras i utredningen miljövård bor ca 3-3,5 miljoner människor i i områden som utsätts för ljud från vägtrafik på en nivå över WHO:s riktvärden. Även andra - mindre allvarliga - bullerstörningar är vanliga, inte minst i våra bostäder där de ljudisolerande åtgärderna alltför ofta är otillräckliga. Buller är inte bara irriterande utan anses också i allvarligare fall ha negativa medicinska effekter. Mot denna bakgrund har bullret fått en alltför undanskymd plats i svensk miljöpolitik. Det framgår av propositionen att ett förslag till skärpta bullernormer för motorfordon remissbehandlas. Ytterligare åtgärder bör dock vidtas. Utredningen om miljövårdens organisation föreslog att ansvariga myndigheter inom området skall utarbeta en enhetlig policy och ett samlat handlingsprogram där miljömålen inom bullerområdet tydligare anges. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi föreslår i denna motion följande anslagshöjningar: -t- 10 milj. kr. för utredningar och inventeringar + 7 milj. kr. för åtgärder rörande bekämpningsmedel + 7 milj. kr. för förstärkning av länsstyrelsernas naturvårdsenheter, den gröna naturvården + 5 milj. kr. för åtgärder i hotade områden som 1 yrkanden från vår partimotion som ännu inte är behandlade föreslås följande anslagshöjningar: -t- 40 milj. kr. för mark för naturvård 17 + 10,8 milj. kr. för vård av naturreservat (i förhållande till det anslag som Mot. nu föreslås i miljöpropositionen; i förhållande till budgeten är det en höj- Jo24 ning med 12,7 milj. -I- 1 milj. kr. för flora- och faunavård. Vi föreslår vidare en ekonomisk stimulans på . för bilägare som utrustar sina äldre bilar med katalytisk avgasrening. Vi avstyrker förslaget att använda 450 milj. kr. för bidrag till bättre avgasrening på dieselfordon (eftersom vi vill tidigarelägga den obligatoriska avgasreningen). Vi bedömer att de 450 milj. kr. som regeringen tänkt använda för detta ändamål räcker för stimulanserna till den befintliga personbilsparken. Till detta kommer att de svavelavgifter vi föreslår givetvis till en början kommer att inbringa vissa intäkter. Om de har avsedd effekt kommer intäkterna dock att successivt reduceras - förhoppningsvis i snabb takt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad aktivitet för att åstadkomma internationella överenskommelser om begränsningar av kväveoxidutsläppen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationella åtgärder för att åstadkomma ett totalt stopp för användningen av CFC och andra ämnen som skadar ozonskiktet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsultationer m. fl. åtgärder inom ramen för den nordiska miljöskyddskonventionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljökvalitetsnormer, 5. att beslutar avskaffa straffriheten vid miljöbrott i ringa fall, 6. att avslår regeringens förslag om obligatorisk tillsyn över de anmälningspliktiga anläggningarna, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppbyggnad av ett system med miljörevisorer, 8. att beslutar belägga utsläpp av svaveldioxid från industriprocesser med en miljöavgift på /ton svaveldioxid i enlighet med vad som anförts i motionen, 9. att beslutar belägga svavel i olja med en miljöavgift på /kg svavel i enlighet med vad som anförts i motionen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en minskning av mängden ozon och andra fotokemiska oxidanter , 11. att beslutar om ett gränsvärde på svavel per MJ bränsle som skall träda i kraft , 18 12. att beslutar att de skärpta avgaskraven för lätta for- Mot. 1987/88 don skall träda i kraft fr. o.m. 13. att beslutar att de skärpta avgaskraven för tunga fordon skall träda i kraft års modeller, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en miljöavgift på importerade fordon som inte uppfyller kraven bör övervägas, 15. att avslår regeringens förslag om ekonomiskt stöd till frivilliga inköp av dieselfordon som uppfyller avgaskraven, 16. att beslutar införa ett statligt stöd på . per bil till bilägare som kompletterar äldre bilar med katalytisk avgasrening, 17. att hos regeringen begär att får i uppdrag att lägga fram förslag till skärpta avgasnormer för bensinbilar fr. o. m. 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om intensifierad forskning för att ytterligare reducera utsläppen från motorfordon, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta miljökrav på flygtrafik och sjöfart,