mot · GB02Kr262 · 1988-01-25 00:00:00 — 1987/88 :Kr262 om behovet av punktskrift Det finns i ca 10 000 personer som i princip inte kan läsa tryckt eller skriven text. Trots detta är det endast ca 1500 av dessa som kan läsa punktskrift. Det enda skriftspråk som blinda har en möjlighet att både läsa och skriva är punktskrift. Personer som är både döva och blinda kan över huvud taget inte läsa på något annat sätt. En stor grupp synskadade är således funktionella analfabeter. De kan i och för sig läsa, men har inte något tillgängligt skriftspråk. Det är viktigt att själv kunna tolka den text man läser och inte behöva vara beroende av någon som förmedlar informationen till en. För att kunna skriva och tala är det också en förutsättning att man kan ta del av ett skriftspråk. Utbudet av skriftspråk är dock mycket begränsat. Endast ca 7 000 boktitlar i punktskrift finns på Talboks- och , TPB, för utlåning. Även när det gäller tidningar och tidskrifter i punktskrift finns det endast ett mycket begränsat antal. Nästan ingen samhällsinformation ges ut i punktskrift. De flesta föreningar och organisationer har heller inte möjlighet att informera sina synskadade medlemmar på det medium som de behärskar, nämligen punktskrift. Att få vanlig skriven text överförd till punktskrift medför också stora kostnader. förekommer inte naturligt i blindas omgivning. Vi som ser tänker inte på vilken betydelse det har att vi alltid och överallt möter texter. Blinda måste däremot själva söka upp eller skriva av för att få information i punktskrift. Under det senare decenniet har problemet blivit mycket påtagligt för de blinda barnen. Alla synskadade barn går nämligen nu i på sin hemort. Problemen med läromedel i punktskrift är mycket stora. Andra läromedel än själva skolböckerna finns ofta inte alls. Skolbiblioteken har inte punktskriftsböcker utan vill de blinda eleverna låna böcker måste de vända sig till TPB. Som redan nämnts är litteraturutbudet i punktskrift begränsat. När det gäller barn- och ungdomsböcker i punktskrift för försäljning finns det endast ett mycket litet antal. ställning håller tyvärr på att försämras. Som exempel kan nämnas att patent- och registreringsverket ifrågasätter punktskriftens ställning som tryckt information. ger inte längre ut broschyren Dags att deklarera i punktskrift till synskadade. Försäljningen av punktskriftsböcker har minskat . Den utökning med . som finns i årets budgetförslag ger också en mycket begränsad möjlighet till återhämtning av verksamheten. Regeringen föreslår heller inga särskilda medel till psalmboken i punktskrift. Vad som är oroande är också att regeringen inte föreslår några särskilda medel till en ny handledning i svensk punktskrift. Detta innebär att intresset av att lära sig och att använda punktskrift minskar och att större satsningar på produktion av punktskrift får vänta. Det har varit naturligt att man prioriterat produktionen av den nya psalmboken i punktskrift. Men då detta skett inom befintliga ramar har det i praktiken inneburit att färre punktskriftstitlar för utlåning har producerats. Olika åtgärder måste nu vidtas för att stärka punktskriftens ställning. Sålunda måste punktskrift vidtas för att öka punktskriftskunnandet. Angeläget är att mer samhällsinformation produceras i punktskrift. Men om man skall ha nytta av litteratur och samhällsinformation i punktskrift måste en ny handling i punktskrift tas fram. Det vore också angeläget om ytterligare antal av den nya psalmboken kunde produceras i punktskrift utan att den totala mycket stora kostnaden därför skulle behöva drabba köparen ensam. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär att åtgärder skall vidtas för att stärka punktskriftens ställning som ett officiellt skriftspråk. () () 1987/88 Kr262