mot · GB02So637 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So637 av m. fl. (fp) om höjda barnbidrag m. m. Familjepolitikens uppgift skall vara att underlätta för föräldrarna att bära ansvaret för sina barns fostran och uppväxt. För en familjepolitik med denna uppgift bär vi ett gemensamt ansvar. Om barnen ges en god start i ett barnvänligt samhälle skapar vi förutsättningar för en ljusare framtid för alla. När problemen tornar upp sig kan det vara svårt att uppleva barnen som glädje och stimulans. Många barnfamiljer befinner sig i den situationen. Barnfamiljens ekonomi är i många fall mycket ansträngd, och svårigheterna att lösa barntillsynen på ett tillfredsställande sätt är för många ett dagligt bekymmer. Barnfamiljerna behöver därför få bättre hjälp att bära ansvaret för barnens uppfostran. Det förutsätter en ekonomisk omfördelning till barnfamiljernas förmån. vill mot den här bakgrunden ställa upp tre övergripande syften med familjepolitiken: Familjepolitiken skall syfta till att hjälpa föräldrarna att bära ansvaret för barnens uppfostran - inte överta det. Familjepolitiken skall syfta till att skapa ett barnvänligt samhälle och främja jämställdheten mellan kvinnor och män. Familjepolitiken skall syfta till att åstadkomma en rättvis inkomstfördelning mellan barnfamiljer och övriga grupper i samhället. Dessa mål för familjepolitiken förutsätter ett lika stort engagemang för föräldrarnas rätt att fritt kunna välja barnomsorg som för en rättvis fördelning av skattebörda och välstånd. I en gemensam motion framlagd av , och moderata samlingspartiet föreslås en omfattande familjepolitisk reform i syfte att öka barnfamiljernas valfrihet. Huvudpunkterna i förslaget är ett beskattat vårdnadsbidrag på . per barn/år och en rätt till avdrag för styrkta barntillsynskostnader på samma belopp. föreslås att kommunerna skall åläggas att ge icke kommunala daghem stöd på samma villkor som kommunernas egna daghem. I denna motion begränsar vi oss därför till frågan om ett utbyggt konsumtionsstöd samt vissa ytterligare frågor av betydelse för barnfamiljerna. Även i de fall båda föräldrarna förvärvsarbetar och har hyggliga inkomster, har det för många barnfamiljer blivit svårt att få ekonomin att gå ihop. Försörjningskravet för barn måste få ett kraftigare genomslag i det samlade skatte- och bidragssystemet. Den sjunkande standarden för barnfamiljerna har redovisats i flera undersökningar, senast den som presenterades av . Ett annat tecken på barnfamiljernas dåliga ekonomi är att allt fler blir beroende av socialbidrag. Även om den största ökningen av antalet socialbidragstagare har skett bland ensamstående så har det också skett en kraftig ökning bland barnfamiljerna. Därtill kommer att många barnfamiljer snärjts in i skatte- och bidragssystemet på ett sätt som gör att de inte med eget arbete kan förbättra sin situation. Marginalskatter, avtrappningsregler för bostadsbidrag och inkomstprövade daghemsavgifter gör att större delen av en inkomstökning i vissa inkomstlägen försvinner. De är fast i den s. k. fattigcjomsfällan. Konsumtionsstödet till barnfamiljerna bör därför byggas ut. En så omfattande reform som är nödvändig kan emellertid inte genomföras utan kommer att ta . En reform av konsumtionsstödet bör bygga på följande riktlinjer: Stödet bör utgå som barnbidrag. Detta bör ses som en återbäring på skatten. Möjligheten bör också prövas att ge de barnfamiljer som så önskar rätt att få ut barnbidraget som en skattereduktion. Inkomstprövningen i familjestödssystemet bör på lång sikt elimineras, dels för att komma bort från marginaleffekterna, dels för att slippa en integritetsstörande kontroll. Av fördelningspolitiska skäl bör bostadsbidragen realt sett minskas . Socialbidrag måste alltid finnas för temporär hjälp i krissituationer. Familjestödet bör vara generellt. Barnfamiljerna bör i allt större utsträckning få pengarna i handen och själva avgöra hur de skall användas. Den konsumtionsstyrning som sker i form av livsmedelssubventioner och bostadsbidrag bör försvinna. Vi utvecklar våra förslag om bostadsbidragen i en särskild motion. Det allmänna barnbidraget utgår med . per barn och år. Dessutom utgår flerbarnstillägg med ett halvt bidrag extra för tredje barnet och från av ett helt barnbidrag för fjärde och följande barn. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att flerbarnstillägget ändras fr. o. m. så att det för fjärde barnet utgår av ett helt barnbidrag, för det femte och för därpå följande barn som tidigare . 1* 1987/88. Barnbidragen utgår med samma belopp oavsett föräldrarnas inkomster. Barnbidraget är sålunda ett allmänt konsumtionsstöd och medverkar därmed till en jämnare inkomstfördelning mellan familjer med resp. utan barn. Barnbidraget bör av dessa skäl även i fortsättningen vara basen för familjestödet. Det kan ses som en återbäring på skatten för barnfamiljer. Det bör också till dem som så önskar kunna utgå som skattereduktion. Det skulle innebära att man får familjestödet direkt i lönekuvertet i stället för som bidrag. För att kompensera de försämringar som drabbat barnfamiljernas ekonomi och för att ge en större del av familjestödet i generella former, bör en ytterligare uppräkning av barnbidraget genomföras. Vi föreslår att barnbidraget höjs till . per barn och år. Det är flerbarnsfamiljerna som har det svårast att få ekonomin att gå ihop. Av fördelningspolitiska skäl är det därför nödvändigt att förbättra deras situation. Det flerbarnstillägg som infördes under de borgerliga regeringsåren var ett steg i rätt riktning. Vi föreslår att ett halvt extra bidrag också utgår för andra barnet. anser att de importrestriktioner som ännu tillämpas på textil- och konfektionsområdet bör avskaffas. Dessa restriktioner gagnar bara i liten utsträckning svensk industri och innebär framför allt en omfördelning av importen till förmån för vissa andra länder i . Restriktionerna leder till att kläder för konsumenterna blir avsevärt dyrare än vad de skulle bli om det rådde fri konkurrens. Ett avskaffande av importrestriktionerna har beräknats leda till att en vanlig barnfamiljs klädkonto minskar med . Åtgärden gagnar barnfamiljerna mer än andra och bidrar därmed till att klyftan mellan inkomsttagare med resp. utan försörjningsansvar för barn minskar ytterligare något. Ökad valfrihet vid vård av sjuka barn En förälder som behöver avstå från sitt förvärvsarbete för att ta hand om ett eller flera sjuka barn har rätt till tillfällig föräldrapenning. Denna förmån utges för per barn om barnet inte har fyllt och i vissa fall även för barn mellan . Ersättningen kan utgå för hel, halv eller fjärdedels dag. I vissa fall kan det vara svårt för föräldrarna att ta ledigt när ett barn är sjukt och i stället lättare att engagera någon annan närstående, t. ex. mormor, morfar, farmor eller farfar. Vi menar att det skulle gagna barnfamiljernas valfrihet om också sådana anförvanter i förekommande fall kunde erhålla tillfällig föräldrapenning. Ersättningen skulle då självfallet utgå efter den sjukpenningklass som den anlitade släktingen befinner sig i. Detta kan i det enskilda fallet bli dyrare eller billigare än om föräldern själv stannade hemma, men genomsnittligt sett bör en sådan reform knappast innebära ökade kostnader för den allmänna försäkringen. För att man skall kunna få tillfällig föräldrapenning krävs att barnets ordinarie vårdare blivit sjuk. Detta innebär att vårdnadshavaren kan stanna hemma och få tillfällig föräldrapenning om t. ex. den andra hemarbetande föräldern är sjuk eller om dagbarnvårdaren är sjuk. Däremot kan vårdnadshavaren inte få tillfällig föräldrapenning om barnets daghem tvingas stänga på grund av att hela personalen blivit sjuk. Detta innebär att föräldrar ibland tvingas stanna hemma från sitt arbete, trots att barnet inte är sjukt, utan att få någon ersättning för detta. anser att denna orättvisa bör rättas till genom att reglerna för tillfällig föräldrapenning gäller även de föräldrar som tvingas stanna hemma för att ta hand om sitt barn när daghemmet är stängt på grund av sjukdom. I vår motion om handikapp utvecklar vi ytterligare vår syn på reglerna för tillfällig föräldrapenning. har länge föreslagit att de som adopterar barn från andra länder skall få hjälp med adoptionskostnaden. Regeringen var länge kallsinnig till kraven på åtgärder för att sänka adoptionskostnaderna. Under vårriksdagen 1985 ansåg den sig dock nödsakad att tillsätta en utredning i frågan. menade att utredningens uppgift (bör) vara att utarbeta förslag till ekonomiskt stöd till enskilda för utgifter i samband med en internationell adoption (SoU 1984/85:17). Det förslag som har avlämnats bygger på ett statligt bidrag på . Kostnaderna är dock väsentligt högre. beräknades de i medeltal uppgå till . Mot denna bakgrund är utredningens förslag otillräckligt. Även andra förslag har framförts, bl. a. från statens adoptionsfrågor, , och . framhåller i sitt remissvar att nivån borde ligga på . och att ett förhöjt bidrag borde utgå till föräldrar som vid samma tillfälle adopterar flera barn. Enligt mening bör regeringen skyndsamt återkomma till med ett förslag till förbättrat stöd. Medel för detta har reserverats inom ramen för budgetalternativ. Stöd till handikappade barn Stödet till föräldrar med handikappade barn har brister också utöver de generella problem för alla barnfamiljer som här påtalats. Det gäller bl. a. föräldraförsäkringens utformning, rätten till ledighet för vård av sjukt barn, avsaknaden av efterlevandebidrag m. m. Dessa brister kan undanröjas utan att medföra alltför stora extrakostnader. Vi utvecklar dessa frågor vidare i vår handikappmotion. I den föreslås också en kraftig uppräkning av vårdbidraget till föräldrar med handikappade barn. Den förbättring av det ekonomiska stödet till barnfamiljerna som föreslås i denna motion bör genomföras i flera steg. Fr. o. m. bör barnbidraget höjas med . , vilket ger ett totalt barnbidrag på . samt en motsvarande justering även av flerbarnstilläggen. Kostnaden för denna höjning beräknas till 1 100 milj. kr. Den finansieras med en sänkning av mjölksubventionerna med motsvarande summa. Som vi framhåller i vår jordbrukspolitiska partimotion måste sänkta mjölksubventioner kopplas samman med en familjepolitisk reform så att hela beloppet överförs till barnfamiljerna. I kommande steg bör barnbidraget höjas ytterligare till sammanlagt . bör ett flerbarnstillägg motsvarande ett halvt extra barnbidrag från andra barnet införas. Finansieringen kan t. ex. ske genom en avveckling av mjölksubventionerna och ett sänkt grundavdrag. En familjepolitisk reform med denna inriktning har som syfte att förbättra barnfamiljernas ekonomi. När reformen detaljutformas måste därför stor hänsyn tas till effekterna för olika familjetyper. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till höjda barnbidrag med åtföljande finansiering i enlighet med vad som anförs i motionen, [att hos regeringen begär förslag om rätt att överlåta den tillfälliga föräldrapenningen på det sätt som föreslås i motionen1], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av reglerna för tillfällig föräldrapenning så att denna rätt kan utnyttjas när ett daghem stängs1], 2. att hos regeringen begär förslag om stöd vid internationella adoptioner i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () () 1 1987/88:Sf322