mot · GB02Ub530 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub530 av m. fl. (s) om en tandvårdshögskola i Sedan beslöt avveckla den grundläggande tandläkarutbildningen i har ett omfattande arbete bedrivits vid högskolan med utgångspunkt från vad utbildningsutskottet anförde i sitt betänkande i ärendet. Genom bibehållen forskning/forskarutbildning, special/specialisttandvård för kommun/landsting, internationell och nationell efter/vidareutbildning samt annan uppdragsverksamhet finns det förutsättningar för en bred verksamhet vid högskolan även framgent. Basen för den planerade verksamheten vid högskolan utgörs av statliga medel för forskning samt ersättning för specialisttandvården från kommun/landsting. Det är därför av stor betydelse att oförändrade medel till forskningsverksamheten vid högskolan beviljas för kommande budgetår. Även om det utifrån dessa utgångspunkter är möjligt att bibehålla en bred verksamhet vid högskolan talar utvecklingen för att grundutbildningen av tandläkare i återupptas. Bakgrunden är den senaste tidens utveckling som innebär helt andra förutsättningar för bedömningen av tandläkarutbildningens omfattning och organisation än vad som förelåg i samband med riksdagsbeslutet om nedläggning av grundutbildningen i . Det gäller nya fakta beträffande examinationsfrekvensen, tandläkarbehov, vårdefterfrågan, förhållande avseende och framtida vårdinnehåll. in Dental Education ger underlag för helt nya bedömninar i fråga om tandläkarutbildningen. Rapporten visar att medelteknologisk vård (dvs. vanliga fyllningar etc.) kommer att minska, medan högteknologisk vård kommer att öka i omfattning som följd av att tänder bevaras högt upp i åldrarna. Det totala tandvårdsbehovet kommer därför att vara i huvudsak oförändrat inom överskådlig tid, dvs. Eftersom högteknologisk vård är mycket tidskrävande kan en viss ökning av tandvårdspersonalen dock bli nödvändig. De pågående förändringarna i tandhälsotillstånd och vårdbehov kräver enligt WHO förnyelse i fråga om grundutbildning och vidareutbildning av tandvårdspersonalen. Samma tankar framförs i 1985:7, där man även framhåller vikten av en närmare koppling av tandläkarutbildningen till specialisttandvården och betonar värdet av viss samutbildning av hela tandvårdsteamet (tandläkare, tandhygienister, tandsköterskor, tandtekniker). i har en stor patientstock och en kvalificerad lärarstab med erfarenhet av utbildning av tandläkare, tandhygienister, tandsköterskor och tandtekniker. Här finns beredskap att revidera gällande utbildningsplaner för en anpassning till den framtida tandvårdens behov. Här finns dessutom särskilt goda förutsättningar att organisera en tandvårdshögskola med koppling till specialisttandvården för modern och effektiv grund- och efterutbildning av hela tandvårdsteamet. I budgetpropositionen 1986/87 bilaga 10 uppmärksammade regeringen den breda kompetens som finns vid i . Detta var en väsentlig anledning till att regeringen föreslog att försöksutbildningen med en utvidgad och fördjupad tandhygienistutbildning skulle lokaliseras till . Det finns således utomordentligt goda möjligheter att utveckla en tandvårdshögskola i i enlighet med det nya synsättet på tandvårdsutbildningen. För att en sådan tandvårdshögskola skall bli komplett erfordras fortsatt grundutbildning. Även utvecklingen när det gäller behovet av tandläkare talar för detta. Vi konstaterar att regeringen i årets budgetproposition hänvisar till att en särskild utredare tillsatts med uppgift att se över utbildningen och forskningen inom odontologin i landet. Denna utredning bör genomföras skyndsamt i syfte att skapa underlag för en fortsatt grundutbildning och utvecklandet av en tandvårdshögskola i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklandet av en tandvårdshögskola i . () () () () 1987/88 Ub530