mot · GB02Sk53 · 1988-04-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk53 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:164 om vissa frågor inför allmän fastighetstaxering De höjda taxeringsvärden som beror dels på allmänt stigande marknadsvärde, dels på fastighetens läge leder till stora skattehöjningar allmänna fastighetstaxering (AFT 90). a. uppmärksammats på de mycket höga taxeringsvärden som redan råder i attraktiva kustlägen och i närheten av våra fjällområden. Med hänsyn till direktiven har kommittén ansetts vara förhindrad att utreda frågan om taxeringsvärdets relation till marknadsvärdet och om behovet av justeringar i skattereglerna för att undvika kraftiga skattehöjningar. Många känner en stark oro inför utfallet av kommande fastighetstaxering. Höjda taxeringsvärden kommer för en stor del av bl. a. småhusägarna att medföra betydande skattehöjningar. Många av dessa kan t.o. m. tvingas flytta av denna anledning. Den socialdemokratiska regeringen har tydligen ingen som helst känsla för den orättvisa beskattning som råder på det här beskattningsområdet. Det finns olika sätt att begränsa de negativa effekterna av en förväntad taxeringsvärdeshöjning. Den 75-procentiga värderingsprincipen skulle kunna ändras. Skattereglerna kan ändras så att en taxeringsvärdeshöjning inte får så stora effekter. Moderata samlingspartiet har i sin partimotion angående valfrihet i boendet (1987/88:Bo211) aktualiserat frågan om rättvisare principer för småhusbeskattning, som bygger på en värdering av boendeförmånen i sig. I ett särskilt yttrande till kommitténs betänkande har framhållits vikten av att den inverkan fastighetens läge har på fastighetens värde i första hand skall komma till uttryck i ett högre markvärde. Genom en sådan åtgärd kan en mer likformig och rättvis taxering av byggnader skapas oavsett var dessa är belägna. En rättvisare boendebeskattning skulle därmed kunna uppnås genom att schablonintäkten beräknas på det taxerade byggnadsvärdet. Den allmänna fastighetstaxeringen för småhus kommer att leda till höjda taxeringsvärden i hela landet. Ökningens storlek kommer emellertid att variera kraftigt mellan olika regioner. Storstadsområdena kommer att få väsentligt större ökningar än genomsnittet. Till följd av att schablonintäkten - som framgår av tabell 1 - beräknas efter en progressiv skala kan skattehöjningen bli betydande. 450 000 - 600 000 9 000 + inom skiktet 600 000 - 750 000 15 000 + inom skiktet 24 000 + inom skiktet I tabell 2 nedan redovisas de skattehöjningar som blir följden av taxeringsvärdesökningar på 50, 75 resp. . Beräkningarna utgår från att innehavaren har en marginalskatt på och visar effekten av den statliga fastighetsskatten och den skatt som belöper på schablonintäkten. Taxeringsvärde Skatt Skatt 1990 vid tax. I exempelvis kan taxeringsvärdeshöjningar på upp emot förutses. Genomsnittligt i hela landet torde nivån öka med ca För ett småhus i storstadsområde med ett vanligt förekommande taxeringsvärde på . ökar kostnaden - om skattereglerna inte ändras från . För ett småhus med ett taxeringsvärde på . och en genomsnittlig ökning av taxeringsvärdet ökar månadskostnaden från . Som synes leder oförändrade skatteregler till kraftiga skatteökningar. Dessa blir dessutom olika stora beroende på var i huset ligger. Införandet av fastighetsskatten i tre steg har redan ökat skattebelastningen kraftigt. För ett småhus med ett taxeringsvärde på . uppgår enbart fastighetsskatten till nästan . För att motverka dessa skattehöjningar måste förslag läggas fram för senast om ändrade regler för den statliga fastighetsskatten så att fastighetstaxeringen 1990 inte leder till ökat skatteuttag. Dessutom måste förslag läggas om en förändring av en nuvarande schablonbeskattning av småhus så att de kraftiga skatteökningar som kan förutses motverkas. Till ovan redovisade höjningar av fastighetsskatt och schablonintäkt kommer också i många fall ett ökat uttag av förmögenhetsskatt. Det är helt nödvändigt att privaträttsliga förhållanden beaktas vid värdering av annan fastighet. Det är oacceptabelt att man vid värderingen Mot. 1987/88 inte tar någon som helst hänsyn till arrendekontrakt, som är bundna för en Sk53 och med blygsamma arrendeavgifter. Vi delar kammarrätternas i och och andra remissinstansers uppfattning i denna fråga. Vi föreslår därför att regeringen även i detta avseende återkommer med förslag till åtgärder för att uppnå en rättvisare taxering. Enligt gällande regler i (PBL) styr den s. k. detaljplanen om det föreligger byggrätt på ett visst markområde. Enligt PBL är byggrätten garanterad under en genomförandetid, vilken kan variera . , i vilken bl. a. tre företrädare för var representerade, var helt enig om att endast mark med garanterad byggrätt skall indelas som tomtmark eller exploateringsmark. Kommittén var vidare helt enig om att det i bebyggd småhusenhet inte får ingå obebyggd mark, som med beaktande av byggrätten skall värderas särskilt. I den mån genomförandetiden har gått till ända finns någon garanterad byggrätt enligt PBL. Kommittén har därför i full enighet föreslagit att fastigheten med beaktande av indelningen i ägoslag skall omtaxeras. Byggrätten har nämligen upphört, och marken kan därför inte längre indelas i tomtmark. Kommitténs förslag vad beträffar taxering av mark är enligt vår uppfattning klart, entydigt och rättssäkert. Departementschefen går emot kommitténs eniga förslag utan några som helst bärande skäl. Visserligen föreslås ingen ändring i lagtexten beträffande grunderna för nytaxering. Däremot uttalar departementschefen att enbart upphörande av en detaljplan inte får vara avgörande för ny taxering. På samma sätt argumenterar han för att inte ställa sig bakom de förslag som kommittén har framfört. Departementschefens ställningstagande beträffande den garanterade byggrätten är synnerligen märkligt. Han tar på det här viset avstånd från en rättssäker lagstiftning, som dessutom är enkel och lättfattlig för de skattskyldiga. Moderata samlingspartiet föreslår att småhustaxeringskommitténs förslag beträffande vad som ovan angivits skall ligga till grund för ny lagstiftning. Denna bör dessutom kompletteras med att kommunerna skall vara skyldiga att lämna uppgift om när garanterad byggrätt upphör att gälla. Många fastighetsägare uppgav felaktig bostadsyta vid föregående allmänna fastighetstaxering beroende på krångliga anvisningar. Det gällde främst bostadsytan under snedtak samt i sluttningsvåningar. I likhet med småhustaxeringskommittén föreslår vi att småhusets storlek beräknas efter svensk standard med tillägg av kommitténs förslag om mätregler avseende bostadsyta under snedtak och i sluttningsvåning. Småhusets standard påverkar marknadsvärdet. Likaså torde småhusets underhåll och ålder på dess utrustning vara värdepåverkande faktorer. Den frågelista som behövs för att ligga till grund för fastställande av olika standardklasser måste utformas på sådant sätt att den endast beaktar sådana faktorer. Den måste vara enkel och lättfattlig. Frågorna skall ställas på sådant sätt att de är lätta att besvara. Underlaget för fastställande av standardklass måste emellertid också tillgodose kravet på rättvis taxering. Alltför breda skikt bör därför undvikas. Avvägningen mellan dessa krav är Mot. Det måste finnas möjlighet till jämkning vid behandlingen i fastighets- Sk53 Det är betydelsefullt att hänsyn tas till säregna förhållanden som radon, mögel, röta och liknande byggnadsfel. En individuell bedömning måste göras. bör ha mycket starka skäl för att inta ta hänsyn till förekomsten av radon, mögel etc. vid värderingen. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för uttag av fastighetsskatt enligt vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för schablonbeskattning av småhus enligt vad som anförts i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ny utformning av småhusbeskattningen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att den inverkan fastighetens läge har på taxeringsvärdet i första hand skall komma till uttryck i ett högre markvärde, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om privaträttsliga förhållanden, 6. att beslutar att obebyggd mark inte får ingå i bebyggd småhusenhet, 7. att beslutar att en detaljplans genomförandetid skall tillmätas avgörande betydelse för indelning i ägoslaget tomtmark, 8. att beslutar att småhustomtens delbarhet förutsätter att byggrätten finns dokumenterad genom detaljplan , 9. att beslutar att indelning av mark i ägoslaget exploateringsmark förutsätter att mark ingår i en detaljplan för vilken genomförandetiden inte har gått ut, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nytaxeringsgrund samt uppgiftsskyldighet för kommuner, 11. att beslutar att bostadens yta beräknas enligt svensk standard med tillägg av vad i motionen anförts om bostadsyta under snedtak och i sluttningsvåning, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bestämning av standard, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om värdering i samband med bl. a. förekomsten av radon och mögel. () () () () () () ()