mot · GB02Sf330 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf330 av () om pensionerna Vårt svenska pensionssystem bygger på folkpension och en allmän tilläggspension, ATP. För de personer som bara har liten eller ingen ATP kompletteras folkpensionen med pensionstillskott. Vid den stora devalveringen som den socialdemokratiska regeringen vidtog räknades inte basbeloppet upp med hänsyn till de prisstegringar som inträffade till följd av devalveringen. Regeringen har bl. a. som ett uttalat löfte i valrörelsen lovat pensionärerna att pensionerna skall återställas. Dock återfinns inte heller i årets budgetförslag något förslag i den riktningen. Pensionssystemet bör enligt kds förmenande vara utformat på så sätt att det ger en god ekonomisk grundstandard för dem som inte genom eget förvärvsarbete kan få en tillfredsställande försörjning på grund av ålderdom, sjukdom, invaliditet eller familjeförsörjares frånfälle. Alla pensionärer bör få en rättvis andel av samhällets standardförbättringar. Från kristdemokratiskt håll anser vi att politisk heder och moral kräver att regeringens utfästelser till pensionärerna infrias. Kds ser det som självklart att folkpensionen i denna budget måste återställas till den nivå som den hade före devalveringen. Genom höjningen av folkpensionen får alla pensionärer lika mycket av denna höjning oavsett om de har hög, låg eller ingen ATP alls. 1976 utgjorde folkpensionen av basbeloppet för ensamstående och för gifta . höjdes pensionen till resp. . Till detta kommer pensionstillskottet som är av basbeloppet, lika för både gift och ogift. Detta innebär att en ogift ålderspensionär med pensionstillskott har 1,44 gånger basbeloppet eller . och ett gift pensionärspar 2,53 gånger basbeloppet eller . I praktiken innebär det att om två ogifta pensionärer gifter sig får de tillsammans . mindre än om de flyttar ihop utan att gifta sig. Detta är ett typexempel på hur samhällets regelsystem ekonomiskt missgynnar äktenskapet. Den ekonomiska skillnaden har sin historiska förklaring. Sedan kommunerna infört bostadsbidrag genom KBT föreligger inte längre skäl till denna stora skillnad när det gäller pensionsbelopp för gifta resp. ogifta. K.BT täcker av bostadskostnaden . för ensamstående och . Därmed finns förutsättningarna för att successivt minska skillnaden i folkpension mellan ogifta och gifta pensionärer. Detta kan ske om folkpensionen för ogifta pensionärer höjs från av basbeloppet till och för gifta pensionärer från av basbeloppet till av basbeloppet. Skillnaden i pension mellan ett gift par och ett sambopar minskar då i ett första steg med . Inte ens med denna förbättring är förhållandena dock tillfredsställande, utan ytterligare åtgärder för att minska skillnaderna mellan de gifta och sammanboende pensionärerna måste vidtas. En höjning av pensionstillskottet skulle vara en riktad åtgärd till de sämst ställda pensionärerna. Förslagsvis bör pensionstillskottet höjas från av basbeloppet till , samt för en förtidspensionär från till av basbeloppet. De pensionärer som valde att stå utanför ATP-systemet för att i stället spara i det egna företaget, i det egna hemmet eller genom att teckna privat pensionsförsäkring har inte fått någon del i pensionstillskottet. En del valde att stå utanför därför att deras inkomster var så små att de inte ansåg sig kunna klara av avgifterna till ATP-systemet. Sedan ATP infördes har pensionstillskottet byggts ut. Det är samordnat med ATP på så sätt att om ATP-pension saknas utbetalas pensionstillskottet, vilket utgör . Utgår ATP minskar pensionstillskottet med ett belopp som motsvarar ATP-pensionen. För den som valt att stå utanför ATP-systemet utgår inget pensionstillskott. På många sätt utgör detta en diskriminering av dessa. På samma sätt som de som tillhör ATP-systemet får pensionstillskott om ATP-pensionen inte överstiger pensionstillskottsbeloppet borde de som står utanför ATP-systemet få del av pensionstillskottet i den del deras alternativa penningplacering enligt ovan har en lägre avkastning än pensionstillskottet. Med litet god vilja borde någon form av individuell prövning kunna tillskapas. Pensionären har i princip haft rätt till avgiftsfri sjukhusvård , det s. k. friåret. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för 1987:88 att friåret skulle avskaffas. biföll regeringens förslag men gav till känna att det behövs en begränsningsregel av det slag som finns för sjukpenningavdrag även för pensionärer med låga inkomster. Socialministern avser att återkomma med förslag i detta avseende. Slopandet av friåret enligt tidigare beslut kommer att ske från . Regeringens motivering till avskaffandet av friåret är att friåret kan sägas vara "ett mindre lyckat instrument när det gäller att skilja de vårdtagare som bör ha helt fri vård från dem som bör 1 * 1987/88. 3 sam!. Nr S/329-332 betala en avgift. Vidare anförs att pensionärernas ekonomiska förhållanden avsevärt har förbättrats. Socialministern anser det också vara rimligt att den som vistas på sjukhus och därmed inte har utgifter för t. ex. livsmedel och omvårdnad i hemmet bidrar till att täcka dessa kostnader på sjukhus. anser att beslutet om avskaffande av det s. k. friåret innebär en oacceptabel försämring för främst de sämst ställda pensionärerna. Det är dessutom ägnat att skapa oro hos många pensionärer, en oro grundad på en osäkerhet om vad som i ekonomiskt avseende kommer att inträffa om man måste tillbringa på sjukhus. Samhället har, enligt kds förmenande, råd att lindra denna oro genom att även i fortsättningen tillförsäkra denna grupp ett friår på sjukhus. Faktum är att det i praktiken kan bli så att pensionären med den lägsta pensionen blir avgiftsskyldig. En situation som kan uppkomma är att två personer, en med enbart folkpension och en med hel förtidspension, delar sjuksal. Personen med enbart en folkpension och pensionstillskott som disponerar . får då betala . per dag i sjukhusavgift. Personen med förtidspension och ATP kan ha en beskattningsbar pension på . , men slipper att betala sjukhusavgiften. Detta exempel visar med all önskvärd tydlighet hur orättvist avskaffandet av friåret fungerar. Nedanstående tabell visar en jämförelse mellan regeringens och kds pensionsförslag (kr./mån. Diff/mån. Ogift förtidspensionär med låg eller ingen ATP Ogift ålderspensionär med låg eller ingen ATP Gifta ålderspensionärer med låg eller ingen ATP Ogift ålderspensionär med genomsnittlig ATP Ogift ålderspensionär med max ATP Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att höja folkpensionen till av basbeloppet för ogift pensionär och till av basbeloppet för gift pensionär fr. o. m. , 2. att beslutar att höja pensionstillskottet för ålderspensionärer till av basbeloppet och för förtidspensionärer till av basbeloppet fr. o. m. , 3. att hos regeringen begär förslag om beräkningsgrunder för pensionstillskott för de folkpensionärer som står utanför ATP-systemet, 4. att till folkpensioner för /89 anslår 480 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 5. att beslutar upphäva sitt tidigare beslut om avskaffande av det s. k. friåret i sjukvården och ger regeringen i uppdrag att uppta förhandlingar med nå en uppgörelse i denna fråga.