mot · GB02U219 · 1988-01-25 00:00:00 — I installerades den första civila presidenten av direkt eller indirekt militärdiktatur. Vinizio Cerezos regering har även startat ett omfattande reformprogram, inkl. en inkomstskattereform som utan våld och med demokratiska metoder tvingar den rika överklassen att betala en avsevärt större andel än av de offentliga utgifterna. , och har en lång och mycket svår väg mot demokrati, fred och drägliga levnadsförhållanden för folkflertalet. En förutsättning för att dessa länders demokratiseringsprocesser skall lyckas är att man erhåller stöd från nationer som inte förknippar stödet med krav på politiskt inflytande och militärstrategiska fördelar. president har energiskt understrukit nödvändigheten av att staterna i håller samman och utvecklar, även rent organisatoriskt, ett konstruktivt politiskt och ekonomiskt samarbete. Att enbart rikta bistånd och stöd till , ett av länderna, kan lätt komma att försvåra samarbetet mellan de centralamerikanska staterna, eftersom stora risker då uppstår att och för sin utveckling tvingas att ta och söka stöd från . borde uppfordra stater och själv gå i bräschen för en biståndspolitik som underlättar utvecklingen i hela . bör således göra även och till programländer. Det finns all anledning att arbeta för och förvänta, att Kristdemokratiska Internationalen och Socialistinternationalen tillsammans skall kunna medverka till en politisk dialog för fred i . - att bör uttala att biståndet skall inriktas på de fattigaste människorna och att innehållet i tillväxtmålet skall anpassas efter denna övergripande målsättning, - att frivilligorganisationernas erfarenheter bör ligga till grund för en planering av biståndet enligt dessa riktlinjer, - att SIDA och de frivilliga organisationerna bör skapa ett gemensamt forum för planering av den totala svenska biståndsinsatsen. Därmed återger man folkrörelserna deras ursprungliga ansvar för utformningen av biståndet, - att folkrörelseförankrade biståndsexperter i större utsträckning bör an- Mot. 1987/inom , U219 - att de förslag som lagts fram av utredningen om översyn av de enskilda organisationernas biståndskapacitet bör beaktas av . Vi hälsar med tillfredsställelse att SIDA som en följd av utredningen kommer att flytta tyngdpunkten från förhandsgranskning till efterhandsgranskning av organisationernas SIDA-stödda projekt, - att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt utredningens förslag om bättre möjligheter till tjänstledighet för biståndsinsatser och meritvärdering av u-landsinsatser för statliga och kommunala tjänster. Detta är av särskild vikt med tanke på både SIDA:s och de frivilliga organisationernas stora svårigheter att rekrytera fältpersonal, - att kommunallagen bör ändras så att kommunala skattepengar kan sättas in i biståndsprojekt. Varje svensk kommun bör uppmuntras att skaffa en vänort i u-land. Genom kommunala vänortsföreningar kan intresserade föreningar samarbeta kring biståndsprojekt. Genom skolor, föreningar och massmedia ökar kunskapen och intresset kring u-landsfrågorna och den folkliga basen för svenskt biståndsengagemang ökar, - att ökade satsningar bör görs på ett utbyte med mottagarländerna på t. ex. det kulturella omådet, - att biståndsorgan förankrade i de politiska folkrörelserna enligt västtysk modell bör utredas, - att utvecklingssamarbete inleds med och för att stärka den demokratiska utvecklingen som har börjat. Ett av målen för det svenska biståndsarbetet är att främja politisk självständighet och demokratisk utveckling. Krisen i och i synnerhet i södra , gör att regeringen koncentrerar det bilaterala biståndet genom SIDA till denna region. Kds finner detta positivt. Det är givetvis en minst sagt svår uppgift att applicera de biståndspolitiska målen på länder, som dels kämpar en ojämn kamp mot fattigdom och resursbrist, dels oroas av interna och externa uppror. Det måste emellertid, enligt kds uppfattning, vara utomordentligt angeläget att klart och entydigt underrätta mottagarregimer om att som biståndsgivare inte kan acceptera att ett mottagarland direkt eller indirekt nyttjar biståndet till att bromsa och aktivt eliminera en politisk och demokratisk utveckling. har under en lång följd av år mottagit bistånd från . har emellertid, enligt kds uppfattning, avlägsnat sig allt längre bort från en nödvändig demokratiseringsprocess och styrs av en synnerligen brutal marxistisk regim. kan inte visa den likgiltighet inför den etiopiska regimens terror och diktatur, som fortsatt bistånd kan uppfattas vara. De tvångsförflyttningar som regimen genomfört och genomför från Tigreoch Wollo-provinserna är av så brutal och upprörande karaktär, att de kräver, precis som mot den brutala Sydafrika-regimen, de mest kraftfulla reaktioner. Debatten runt biståndet till har varit het under åtskilliga år. finns anledning att frukta att svenska folkets biståndsvilja naggats i kanten U219 av ständigt redovisade negativa fakta från Bai och av att bedriver anfallskrig och ockupation. Vi anser att när Bai stabiliserats bör biståndet till kanaliseras i former som är direkt ägnade att förbättra den fattiga landsbygdsbefolkningens villkor. Nedrustningssträvanden och fredsarbete kan inte nog värderas. Regering och riksdag har tillsammans med en råd frivilligorganisationer och ideellt verksamma medborgare gjort utomordentligt stora ansträngningar och insatser internationellt för att hejda det militära rustandet och den polariserade misstänksamhet, som kan utlösa ett obeskrivbart krig med otaliga människors död. Fredsarbetet har engagerat en rad utomparlamentariska grupper till aktiviteter som tvingat politiker till uppmärksamhet. I svenska skolor har många, från lågstadiet, fått syssla med någon form av fredsprojekt och fredsaktivitet. All denna verksamhet, från regeringsnivå till lågstadieklassen, finns det all anledning att uttala respekt för och önska sig en utveckling och en förstärkning av. Engagemanget för freden har emellertid, enligt kds uppfattning, inte tillräckligt inriktats på att minska de gigantiska ekonomiska och sociala klyftorna mellan rika och fattiga länder. Det är ett absolut nödvändigt arbete i sig, men också en förutsättning för fred och frihet, att rika länder som i högre grad visar sin praktiska solidaritet gentemot fattiga länder och dessutom blir vida mer pådrivande internationellt. Kampen för en ny och mer solidarisk ekonomisk världsordning måste gå vidare. har gott anseende för sina nedrustningssträvanden. Men har knappast visat samma påtagliga engagemang, när det gäller att påverka i-länder till att aktivt minska klyftorna mellan rika och fattiga länder. borde bli mer offensivt i nord-syd-dialogen. Det finns all anledning att ta fler fredsinitiativ som har som målsättning att minska klyftorna mellan rika och fattiga länder. En sådan politik måste även få en djupare och bredare folklig förankring i vårt land som vårt folks höga biståndsvilja medvetet upprätthålls. borde tillsammans med övriga nordiska länder på ett kraftfullt sätt kunna bilda opinion för större global rättvisa. Det har gång på gång i samband med debatten om att motverka det förhatliga apartheidsystemet i understrukits, att tillsammans skulle kunna nå bättre konkreta och opinionsmässiga resultat, än om varje land verkar för sig. Detsamma kan med all säkerhet hävdas i samband med det nödvändiga arbetet, att bringa de rika länderna till att visa solidaritet gentemot de fattiga folken. I den utredning, Katastrofbistånd för utveckling (Huvudrapport av ) som gjorts på uppdrag av och publicerades kan bl. a. följande jämförelse mellan svältens offer och krigens offer utläsas: 13 - svälter (försiktigt räknat) 15 miljoner människor ihjäl, varje Mot. 1987/35000, varje minut 24, av vilka 18 är barn . - De människor som dog av svält är fler än de som miste livet båda världskrig. - Antalet människor som svälter ihjäl motsvarar det antal som dödades av . - Den värsta jordbävningen i modern historia - i - krävde 250000 människoliv. Svält dödar lika många . frambringas tillräckligt mycket föda för att ge var och en omkring i världen ungefär mat per dag, dvs. mer än så mycket som behövs för att leva vidare. Den föda som produceras räcker mer än väl till för att föda de sex miljarder människor som man beräknar kommer att finnas . Nedrustnings- och fredsarbetet som med all styrka skall föras vidare måste åtföljas av vida mer kraftfull internationell opinionsbildning för att minska de klyftor som finns mellan rika och fattiga länder, klyftor som återigen börjar öka. Tredje världens skuldkris har vuxit till ett av de största hindren för utveckling i de fattigaste länderna. Skuldbördan är till volymen störst i men det är ändå de svagaste afrikanska ekonomierna som drabbas hårdast. Flera länder i avsätter nu av sina exportinkomster till att betala räntor och amorteringar på utlandslån. Ökade räntor och minskade råvarupriser har fått nettoflödet av kapital i världen att byta riktning och gå från till i-länder. Kds hälsar med tillfredsställelse den insatser via och , framför allt för de fattigaste, skuldtyngda länderna i . Men den akuta ekonomiska krisen i en rad kräver än kraftigare åtgärder. Skuldkrisen måste få en grundläggande lösning och den orättfärdiga handelspolitik som i hög grad drivit fram lånekarusellen måste ändras. Det är helt oacceptabelt att regeringen låtit exportkreditnämnden garantera vapenexportföretaget mångmiljardorder till via nämndens garantigivning vid export av betydelse för ekonomiska utveckling. Det finns anledning att ifrågasätta om budgetpropositionens förslag att u-landskriteriet i det s. k. S/U-systemet avskaffas är ägnat att underlätta ytterligare svensk vapenexport till . Av totalt i form av statsgaranti för exportkrediter reserveras nu för garantigivning vid särskilt samhällsintresse. - att det svenska betalningsbalansstödet och u-krediterna bör föras in under en särskild anslagspost där medel tas för avskrivning av ickekommersiella lån till de fattigaste länderna, - att tillsammans med övriga i FN, och skall verka för avskrivning av icke kommersiella lån till de värst utsatta nationerna i tredje världen, - att sådana avskrivningar skall ske efter behovsprövning och genomföras på strikta villkor, så att FN-organ som UNDP och FAO får övervaka att Mot. 1987/88 de frigjorda resurserna används i ett planerat utvecklingsarbete. Ex- U219 empel: av de frigjorda medlen måste sättas in i jordbruksutveckling ledd av FN och bilaterala biståndsorganisationer, - att oljepriserna måste begränsas främst genom energihushållning och satsning på förnybar energi i industriländerna, - att priserna på råvaror bör genom ett indexsystem kopplas till priserna på i-ländernas exportprodukter, - att i internationella fora bör driva förslaget om en u-landsskatt till FN baserad på BNP per capita. Medlen skall användas till utvecklingsprojekt i de fattigaste länderna, - att frågorna om resursöverföring till kräver omfattande opinionsbildning på hemmaplan. SIDA och de enskilda organisationerna bör därför i samarbete kontinuerligt driva informationskampanjer, - att skall initiera kraftfulla internationella åtgärder för att påverka de båda supermakterna och att ändra sina attityder i biståndsfrågor och erkänna kopplingen mellan militära rustningar och utebliven utveckling, - att sambandet mellan nedrustning och utveckling som kommer till uttryck i ambassadören utredningar leder till att svensk vapenexport inte beviljas exportkreditgarantier, samt att vapenexporten minimeras eftersom den inte sällan ställer i ett utrikespolitiskt dilemma, exempelvis i konflikten mellan och och staten strider med karénfolket. Immunsjukdomen aids sprids i förskräckande omfattning i världen. Den utgör ett nära nog obeskrivligt hot i de fattiga länderna, där möjligheterna att upplysa och hejda utbredningen av virussmittan är begränsade. Vetenskapsmän gör gällande, att fem miljoner centralafrikaner är virusbärare. Även om smittan ännu inte nått alla delar av i samma omfattning, är det tydligt att alla, såväl homosexuella som heterosexuella medborgare, löper stora risker att drabbas. Enligt engelska data torde antalet aidsfall i vara ca 6 000 . Detta kan jämföras med WHO:s uppgifter om att ca 4000 av de HIVsmittade i drabbats av aids . Detta var då, enligt WHO, mer än dubbelt så många som året tidigare. Eftersom stora delar av , och verkar ha drabbats hårdare än av virussmittan, finns det stor anledning att förmoda att fattiga länder, som är beroende av hjälp för att komma till rätta med många väl kända bristsjukdomar och den misär som fattigdomen skapar, nu håller på att få sina utvecklingssträvanden ödelagda av aids-farsoten. Det är således helt nödvändigt, att energiskt backar upp och om möjligt förstärker WHO:s strävanden att hejda HIV-smittan i de fattiga länderna. Det är också angeläget att programländer erhåller allt stöd och all tänkbar hjälp med upplysning om HIV-viruset och sjukdomen aids via de kanaler som finns etablerade. Mot bakgrund av vad sorn ovan anförts hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett särskilt biståndsdepartement, 2. att beslutar anta målsättningen att det offentliga biståndet till utvecklingsländerna senast under /95 uppgår till av BNI, 3. att beslutar höja biståndsanslagen till av BNI under /89, 4. att anslaget för katastrofbistånd höjs till 1000 milj. kr. för /89, 5. att begär att regeringen inleder bilateralt utvecklingssamarbete med och , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndet till och , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndets inriktning på de allra fattigaste och inriktningen av de ekonomiska tillväxtmålen, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättandet av en biståndsinspektör, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd för bekämpning av HIV-smitta och aids, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att frivilligorganisationernas erfarenheter bör ligga till grund för en planering av biståndet enligt de anförda riktlinjerna, 11. att hos regeringen begär förslag om en ny biståndsstrategi med målsättningen att huvuddelen av biståndet skall gå till småskalig landsbygds- och jordbruksutveckling, 12. att som sin mening ger regeringen till känna att upplysning om alkoholens och övriga drogers skadeverkningar skall ha en framträdande plats i SIDA:s hälsovårdsprogram.