ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Bo39 · 1988-03-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo39 med anledning av prop. 1987/88:127 om låneunderlag vid nybyggnad av bostäder i egen regi Energihushållning och en energiförsörjning baserad på inhemska förnybara energikällor är enligt grunden för en energipolitik som ersätter olja, kol och kärnkraft. En sådan inriktning av energipolitiken minskar också på ett påtagligt sätt sårbarheten i energiförsörjningen. Just denna sårbarhetsaspekt måste i större utsträckning än tas i beaktande. Landets elkraftsproducenter har fört en intensiv försäljningskampanj och på det sättet medverkat till att göra än mer sårbart. Den omfattning som utbyggnaden av elvärmen fått innebär ur säkerhetssynpunkt stora risker med bl. a. ett mycket köldkänsligt system när det gäller elleveranser. Det är inte bara de fastigheter som värms upp med direktverkande el som drabbas vid störningar i elförsörjningen utan även fastigheter med konventionella oljepannor och med värmepumpar etc. Ytterligare skäl för en ur totalförsvarssynpunkt nödvändig omläggning av energipolitiken återfinns i energipolitiska motion. Varken vid nyproduktion eller vid ombyggnad av bostäder utgår något stöd för alternativa uppvärmningskällor typ kaminer, kakelugnar m. m. som inte är beroende av el för att producera värme framför allt i en krissituation. Enligt min mening bör sådana kompletterande värmeanläggningar stimuleras genom att kostnaderna får räknas in i låneunderlaget vid ny- eller ombyggnad av bostadsfastigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kostnaden för alternativ värmeproduktion i bostäder skall räknas in i låneunderlaget vid ny- eller ombyggnad av fastighet.
mot · GB02Bo40 · 1988-03-29 00:00:00 — av m. fl. med anledning av prop. om ändrade regler för bostadsbidrag till ungdomar I propositionen föreslås särskilda begränsningar som riktar sig mot studerande med studiemedel. Dessa skall enligt förslaget inte vara berättigade till bostadsbidrag på samma villkor som andra. har regeringen föreslagit åldershänsyn, vilket majoritet också biföll. Vi motsatte oss förslaget som innebär att personer eller har sämre villkor än de som är mellan . föreslår regeringen att den som för sin försörjning är beroende av studiemedel inte skall vara fullt berättigad till bostadsbidrag. Den som däremot t. ex. lever av bidrag från sina föräldrar blir fullt berättigad, liksom den som har någon form av inkomst i stället för studielån. Vi kan inte se det berättigade i detta. Konsekvensen kan ju mycket väl bli att den som inte behöver studiemedel för att klara sig får bostadsbidrag, medan den som har det sämre ställt blir utan. Bostadsbidragen bör vara frikopplade från studiemedelssystemet. De studerandes förmåner bör regleras genom det statliga systemet för studiefinansiering, inte genom manipulationer med systemet för bostadsbidrag. Studiemedelstagare bör behandlas på samma sätt som alla andra när det gäller bostadsbidrag. Det finns inte heller skäl att ta hänsyn till åldern på det sätt som sker. Vi kan inte se någon rättvisa i att en 27-åring bara på grund av sin ålder får förmånligare bostadsbidrag än exempelvis en 29-åring. Vi har i annat sammanhang motsatt oss att människor särbehandlas på grund av sin ålder när det gäller bostadsbidrag. Vi vidhåller denna uppfattning. Enligt vår uppfattning bör bostadsbidrag utgå till dem som har stor försörjningsbörda, det vill säga till människor med barn. Människor utan barn men med låga inkomster bör stödjas på annat sätt. En annan konsekvens av förslaget är att det relativt sett blir förmånligare att skaffa sig en dyrare bostad. Priskänsligheten kan då komma att minska så att hyresnivåerna för små bostäder och hyresrum drivs upp högre än vad som annars skulle ha varit fallet. Hemställan Mot- 1987/88 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att studiemedelstagare inte skall särbehandlas vad gäller rätten att erhålla bostadsbidrag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att rätten till bostadsbidrag inte skall vara beroende av den sökandes ålder, 3. att beslutar att bostadsbidrag endast skall utgå till hushåll med barn. () () () () () () ()
mot · GB02Bo41 · 1988-03-30 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo41 av m. fl. med anledning av prop. om ändrade regler för bostadsbidrag till ungdomar Regeringen fortsätter att blanda ihop bostadsbidrag och studiemedel. Vpk avvisar i denna motion regeringens förslag till försämrade bostadsbidrag för studerande. Det finns inga bärande motiv att låta lägre bostadsbidrag täckas av höjda studiemedel. En sådan politik innebär att man tar med ena handen och ger med den andra. De studerande får sitta emellan. kan bostadsbidrag utgå för ungdomar . Bidrag lämnas av bostadskostnaden mellan en nedre gräns om /mån. och en övre gräns som är /mån. för ensamboende och /mån. för makar eller samboende. Bidraget är inkomstprövat. Det reduceras med en tredjedel av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger /år för ensamboende och /år för makar eller samboende. I proposition 1987/88:131 föreslås att den nedre hyresgränsen för hushåll där någon har studiemedel höjs till /mån. Regeringen motiverar sitt förslag med att de höjda studiemedel som föreslås innebär att studerande med studiemedel får möjlighet att täcka sina normala levnadsomkostnader inklusive kostnad för bostad. Regeringens förslag om ett reformerat studiemedelssystem behandlar vi i en särskild motion. I kommunisternas partimotion 1987/88:Bo204 som väcktes under allmänna motionstiden föreslås bl. a. att bostadsbidrag lämnas till alla hushåll utan barn av bostadskostnaden mellan en nedre bostadskostnadsgräns om /mån. och en övre gräns om /mån. för makar/samboende. Inkomstprövningsreglerna skall vara desamma som gäller bostadsbidrag till barnfamiljerna, dvs. reducering av bidraget skall ske av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger /år. Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på proposition 1987/88:131 i vad gäller bostadsbidrag till vissa hushåll utan barn beslutar att bostadsbidragen till dessa hushåll skall utformas i enlighet med vad i denna motion förordats. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Fi17 · 1988-03-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fil7 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:134 om fortsatt Mot. valutareglering, m. m. Ett land som , med en fast växelkurs, har på lång sikt gett upp det mesta av sin penningpolitiska autonomi. En snabbare penningpolitisk expansion än omvärlden ger automatiskt en snabbare kostnadsutveckling och en försvagad bytesbalans. Den kortsiktiga autonomin kan dock i viss mån bibehållas genom att förhindra finansiella kapitalflöden genom en valutareglering. Den svenska valutaregleringen, som infördes vid krigsutbrottet, var från början ett ransoneringssystem då konvertibiliteten var begränsad och utrikeshandeln balanserad med varje enskilt land. När full konvertibilitet införts för de viktigaste valutorna har lagstiftningen i stort sett i oförändrat skick kommit att användas som ett stabiliseringspolitiskt instrument. Den stabiliseringspolitiska effekten skulle bestå i att kunna ge en viss penningpolitisk frihet på kort sikt. Differenser i avkastningskrav skall inte ge upphov till stora valutaströmmar. Grundprincipen i lagstiftningen är att betalningsströmmar med real bakgrund är tillåtna medan de med finansiell bakgrund är förbjudna, t. ex. placeringar i utländska värdepapper. Lagstiftningen är komplex och svåröverskådlig med stora inslag av detaljgranskning av enskilda ansökningar. Det finns en rad skäl till varför valutaregleringen bör avskaffas. Regleringen har en ganska obetydlig effekt. Genom att handelskrediter av olika slag i praktiken inte omfattas av valutaregleringen är en stor del av de internationella kapitalrörelserna oreglerade. En utsträckning eller förkortning av löptiden på krediterna kan substantiellt påverka kapitalströmmarnas storlek. Dessutom kan betalningsförskjutningar göras av export- och importbetalningar. Det beräknades 1980 att av exportfordringar och importskulder var påverkbara. Vidare har de stora koncernerna genom bl. a. sin interna prissättning stora möjligheter att kringgå lagstiftningen. Valutaregleringen håller kortsiktigt uppe den svenska räntan. Detta innebär en dyrare upplåning samt en mindre investeringsvolym inom landet. Ett avskaffande av valutaregleringen skulle också ge en mer disciplinerad ekonomisk politik. En alltför expansiv penningpolitik skulle få omedelbara effekter på bytesbalansen. Svenska företag tvingas att placera sina exportintäkter inom landet sam- 1 1 Riksdagenl987/88. 3 sami Nr Fil 720 1987/88 Fil 7 Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar avslå regeringens förslag om fortsatt valutareglering i proposition 1987/88:134. () () () () (c) () tidigt som man förhindras att amortera av lån i utlandet. Detta skapar en likviditetsansamling och ökat risktagande. Offensiva marknadsinvesteringar i utlandet som kan ge exportintäkter försvåras. Lagen medför dessutom en dyr, krånglig och onödig regleringsapparat och byråkrati för de enskilda företagen.
mot · GB02Fi18 · 1988-03-29 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fil8 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:134 om fortsatt valutareglering, m. m. Regeringens proposition innehåller förslag om fortsatt förlängning av valutaregleringen till samt förändring i valutaförordningen. avvisar förslaget om förlängning av tillämpningen av valutaregleringen. En fungerande marknadsekonomi förutsätter frihandel och fria kapitalflöden. blir alltmer ensamt bland de västliga demokratierna i att envist hålla kvar vid ett gammalmodigt regleringstänkande. Valutaregleringen fördröjer nödvändiga anpassningar som utvecklingen utomlands ställer på svensk ekonomi. Regleringen är därmed direkt skadlig för svensk samhällsekonomi genom att den försenar nödvändiga strukturförändringar. Dessutom leder den till att räntenivån tvingas uppåt, vilket avsevärt fördyrar näringslivets och statens kapitalförsörjning. I det pågående arbetet i riktning mot den västeuropeiska integrationen utgör en fortlöpande avreglering en viktig komponent. måste erbjuda EG samma friheter som EG erbjuder , t. ex. en öppen marknad för banker, försäkringsbolag och finansiell service. 1 jämförelse med EG:s fria kapitalmarknad framstår också den svenska valutaregleringen som alltmer stötande. Den långtgående integrationen av medlemsländernas kapitalmarknader kommer att minska kapitalkostnaderna i dessa länder och utgöra en stimulans för såväl penning- som kapitalmarknader. Det är angeläget att inte ställs utanför en sådan utveckling. Valutaregleringen innebär också att svenskar som sparar i aktier erbjuds en mindre möjlighet till riskspridning än som annars skulle vara fallet. Genom förvärv av aktier från utländska börser som i liten utsträckning eller inte alls samvarierar med inhemska börssvängningar skulle svenska medborgare kunna minska sitt risktagande. Svenska portföljförvaltare, både enskilda individer och företag av olika slag, bär på grund av valutaregleringen en större risk än vad som är nödvändigt, vilket innebär att de ställer högre avkastningskrav än vad som annars skulle vara fallet. Svenska företags kapitalkostnader blir därmed även av denna anledning onödigt höga. Valutaregleringen har också bidragit till att öka ägarkoncentrationen i det svenska näringslivet. Den i internationell och historisk jämförelse unika utbredningen av ömsesidigt ägande kan delvis förklaras av inlåsningen av likviditet i . Andra investeringar har försvårats på grund av valutaregleringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1987/88:134 () () 1987/88 Fil 8
mot · GB02Fö6 · 1988-03-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö6 av i m. fl. med anledning av prop. 1987/88:112 om lokalisering Mot. av en för totalförsvaret gemensam skyddsskola 1987/88 I propositionen föreslås att en för totalförsvaret gemensam skyddsskola lokaliseras till . De skäl som anges för detta är inte relaterade till behov hos vare sig skolan och dess utbildning eller totalförsvaret. Av propositionen framgår tvärtom att kostnaderna blir högre för detta alternativ samt att driftsstarten förskjuts . Dessa synpunkter har av ÖB anförts som skäl för att skolan i stället bör förläggas till . En lokalisering till framstår som naturlig även av det skälet att försvarets skyddsskola är förlagd där. De resurser och förutsättningar som krävs för att driva skyddsskolan finns uppenbarligen redan i stor utsträckning i eftersom skolan till att börja med skall förläggas dit oavsett vilket alternativ som slutligen väljs. Såvitt kan bedömas av regeringens egna redovisade uppgifter finns varken försvarspolitiska, utbildningspolitiska eller ekonomiska skäl för att förlägga skolan till i stället för till . Propositionen redovisar ett behov av ytterligare medel - icke mindre än 26 milj. kr. - för att kunna förlägga skolan till . Beloppet avser engångskostnader, exempelvis byggnadskostnader. I propositionen redovisas dock inte de ökade driftskostnader som måste bli följden av att skolan förläggs till . a. måste reskostnaderna för både elever och personal blir betydligt högre i detta alternativ. Enligt vår mening är regeringens förslag minst sagt anmärkningsvärt med tanke på totalförsvarets brist på pengar. 1 1987/88.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den för totalförsvaret gemensamma skyddsskolan skall lokaliseras till . 1987/88 Fö6
mot · GB02Jo11 · 1988-03-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Joll av m. fl. med anledning av prop. 1987/88 om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, m. m. Kemiska bekämpningsmedel har stor betydelse i dagens jordbruk. Giftanvändningen måste upphöra - det är den självklara konsekvensen av ett långsiktigt och ansvarsfullt synsätt på markens produktionsförmåga och människans hälsa. Som ett medel att minska mängden bekämpningsmedel föreslår regeringen en fördubbling av miljöavgifter. Det är osäkert om höjningen ger tillräcklig effekt - bekämpningsmedlen kan ändå vara lönsamma att använda. Dessutom råder betydande svårigheter att definiera begreppet verksam substans. Den kemiska industrins förmåga att hitta nya verksamma substanser upphör givetvis inte för att miljöavgiften höjs. Det är medlens giftverkan som är det viktiga, inte mängden i sig. Handlingsprogrammets delmål att åstadkomma en halvering av bekämpningsmedlens användning är helt enkelt inte mätbart och därmed ointressant som politiskt mål. Vpk menar att utgångspunkten bör vara att minska den behandlade arealen. bör uppdra åt regeringen att föreslå åtgärder för att uppnå detta. Spridningen av slam från avloppsreningsverk på jordbruksmark har visat sig riskfylld. har beslutat om allmänna råd för hanteringen. En utredning är aviserad om behovet att komplettera de allmänna råden bl. a. vad gäller slammets innehåll av organiska föreningar. I avvaktan på att detta arbete slutförs menar regeringen att slamspridningen bör följas med uppmärksamhet. Så länge som osäkerheten om avloppsslammets risker kvarstår bör spridning på jordbruksmark inte tillåtas. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen begär förslag i syfte att minska den med bekämpningsmedel behandlade arealen, 2. att hos regeringen begär förslag så att spridning av avloppsslam på jordbruksmark ej tillåts så länge riskerna med detta ej är kända. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 Joll
mot · GB02Jo14 · 1988-03-08 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jol4 med anledning av prop. om miljöpolitiken inför 1990-talet konstruerades det först kända batteridrivna fordonet av den skotske prästen . har flera eldrivna fordon kommit i samhällets tjänst. Eltruckar, sopmaskiner och 40000 mjölkbilar i daglig trafik i är exempel på sådan användning. För passagerarfordon har emellertid eldriften kommit och gått, detta till största delen beroende på att ekonomiska stimulanser har saknats. Bättre lagringsmöjligheter av elström och befintlig teknik gör det emellertid fullt möjligt att använda eldrivna bilar för kortare resor. Eldrivna bilar är kortdistansfordon Tillgänglig statistik visar att de flesta personbilsresor är korta. Hälften är kortare än en mil och är kortare än 5 mil och oftast färdas endast en person i bilen. Eldrivna bilar skulle med fördel kunna användas för resor till och från arbetet, för daglig trafik i våra alltmer miljöbelastade tätorter. För att stimulera till ökad användning av eldriven bil fordras uppmuntran och stimulansåtgärder. Den lämpligaste åtgärden är utan tvivel att befria elbilen från vägtrafikskatt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att begär att regeringen, i enlighet med motionen, framlägger förslag om skattefrihet för eldrivna personbilar. 1 1987/88.
mot · GB02Jo15 · 1988-03-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jol5 med anledning av prop. om miljöpolitiken inför 1990-talet är dricksvattentäkt för över 500000 västsvenskar. Älven transporterar stora mängder kemiska och biologiska föroreningar. Vattenomsättningen är mycket hög. Genom att älvens vattenområde sträcker sig från via till kusten, är ett flertal län berörda. Tillsynsansvaret är härigenom oklart. påpekade berörda tjänstemän vid länsstyrelserna i samt jämte förste stadsläkaren i detta förhållande och begärde en översyn från , livsmedelsverket och . framförde 1978 liknande synpunkter. Några konkreta statliga åtgärder har emellertid ej vidtagits. För att uppnå en samlad syn på vattenområde från mikrobiologisk och kemisk-teknisk synpunkt krävs att området ses som en helhet. För detta synsätt krävs dels att en myndighet har totalansvar, dels att med tillrinningsområde betraktas som en riksangelägenhet. För att detta skall bli möjligt bör en utredning tillsättas i syfte att lägga fram förslag till erforderliga lagändringar och administrativa åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning av som dricksvattentäkt i enlighet med motionens syfte.
mot · GB02Jo17 · 1988-03-29 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jol7 av () ^ J med anledning av prop. 1987/88:85 1987/88 om miljöpolitiken inför 1990-talet Jol7-22 I proposition 1987/88:85 behandlas bl. a. frågan om säkerställande av naturvårdsobjekt. Den upptogs till behandling i en fyrpartimotion, 1980/81:1358, där inledningsvis anfördes följande: Vårt land utsätts för en alltmer genomgripande och oåterkallelig naturexploatering. Säkerställandet av natur- och landskapsvärden - kulturella, vetenskapliga och friluftsbetonade - är därför av central betydelse. Hastigheten i den omvandling som sker ger problemet en alldeles speciell karaktär: behövliga skyddsåtgärder kan ej uppskjutas utan att definitiva förluster riskeras; dagens ställningstaganden får mycket långsiktiga effekter, ibland för all överskådlig framtid. Detta komprimerar i tiden behovet av såväl arbetskraft för uppgifterna som en lösning av frågan om markägarersättningar. Denna beskrivning är lika relevant som . I motionen understryks särskilt problemet med markägarersättningar. De skall enligt gällande lag vid bildning av bl. a. naturreservat normalt utbetalas som engångsbelopp. Finansiellt är svårigheten således att avgörandet i bevarandefrågor måste koncentreras till . Om markägarersättningar helt skall betalas ut under samma korta tid är risken stor att bevarandemålet sätts lägre än eljest skulle bli fallet. En omedelbar kostnadstäckning är också ur saklig synvinkel i många fall obefogad. Markägarersättningar har ofta karaktären av investeringskostnader för objekt med i princip obegränsad livslängd, t. ex. ett urskogsartat område. Det vore därför befogat om objekten amorterades . I fråga om intrångsersättning borde lösningen vara relativt enkel. Det borde bli möjligt att i normala reservatsärenden ersätta markägaren med ett årligt belopp, vilket binds till fastigheten och utgår . Därigenom periodiseras samhällets kostnader på ett korrekt sätt, som ersättningen får samma karaktär som intrånget. Även i fråga om inlösen borde ersättningen kunna periodiseras, vilket kan vara till fördel även för markägaren. Dock måste denne vid inlösen ha kvar rätten att alternativt begära engångsersättning. 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av formerna för säkerställande av naturvårdsobjekt i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GB02Jo18 · 1988-03-30 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jol8 med anledning av prop. om miljöpolitiken inför 1990-talet Människors oro för den alltmer försämrade miljön måste tas på allvar. Även på , där vi varit relativt förskonade från exempelvis försurningsskador, finns en uttalad vilja att medverka till att förbättra bl. a. trafikmiljön. Detta kommer till klart uttryck vid exempelvis bilverkstäderna där dagliga förfrågningar om katalytisk avgasrening för befintlig bilpark möter företagsledningen. En fortsatt försämring av vår miljö måste förhindras, och därför måste snabba åtgärder vidtas för att åstadkomma en begränsning av utsläppen. Från har vi krävt någon form av stimulansbidrag till de bilägare som vidtar avgasrenande åtgärder på sina begagnade bilar. Det är därför en stor besvikelse att miljöpropositionen inte innehåller några sådana förslag till åtgärder mot kväveoxidutsläppen. Det finns klara miljöskäl som kräver att regeringen på ett antal kända sätt medverkar till att stimulanser införs för komplettering av reningsteknik för personbilar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyndsamma stimulansåtgärder för avgasrening på begagnade bilar. 1* 1987188.
mot · GB02Jo4 · 1988-03-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo4 med anledning av prop. 1987/88:88 om ny Mot. strålskyddslag, m. m. Det är väsentligt att vi gör allt vi kan i vår generation för att ta hand om det radioaktiva avfall som bildas vid kärnkraftverken så bra det går och att vi inte uppskjuter till nästa generation det praktiska arbetet med inkapslingen av det högaktiva avfallet. Däremot har vi ingen skyldighet att ta hand om högaktivt eller låg- och medelaktivt avfall från andra länder. I tättbefolkade områden är det svårt att klara detta problem. Det är önskvärt att sådana länder bl. a. därför avvecklar sin kärnkraft så fort som möjligt. Genom att befria dem från avfallsproblemet medverkar till att förlänga kärnkraftsepoken i världen. importeras låg- och medelaktivt avfall bl. a. till Studsvik för att processas där och mellanlagras. Det är svårt att bestämma vad detta avfall innehåller. Analysmetoderna är invecklade och dyrbara. Genom att inte ha kontroll över hur avfallet uppkommit blir det omöjligt i praktiken att veta vad det är man hanterar. Studsvik har inte uppfyllt villkoret för importen att sända tillbaka det färdigbehandlade avfallet. Risken är uppenbar att det hamnar t. ex. i Forsmarkslagret. Strålskyddslagens 15 § om Förbud och provning m. m. bör utökas med ett stycke, som utskottet ombedes utforma, där omport av avfall från utländska kärnraktorer förbjuds. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar förbjuda import av radioaktivt avfall från utländska kärnreaktorer.