mot · GB02Fö201 · 1988-01-12 00:00:00 — av m. fl. (m) om försvar 1987/88 FÖ201202 är ett av landets mest tättbefolkade landskap. Det svarar för en omfattande produktion av för hela landets försörjning viktiga jordbruksprodukter t. ex. spannmål, potatis, socker och fläsk. Med tyngdpunkt i kuststäderna finns i ett flertal betydelsefulla industrier, t. ex. gummiindustri och annan verkstadsindustri, livsmedelsindustri, läkemedelsindustri och varvsindustri (ubåtsvarv). Flertalet av dessa industrier är av avgörande betydelse för vår fortsatta försörjning under ett krig. Säkerhetspolitiskt och militärgeografiskt har genom sin belägenhet i södra och vid ett mycket utsatt läge. Ett anfall från öst för att nå operationsmål i södra och västra samt södra för att därmed skaffa sig kontroll över Östersjöutloppen och går över via en landstigning i hamnar och på öppen kust kompletterad med omfattande luftlandsättningar. Möjligheterna för sådana operationer har ökat kraftigt. Överflygningstiden från baser i omgivande länder till är . Överfartstiderna med modernt landstigningstonnage rör sig . Hamnkapaciteten i de stora hamnstäderna är omfattande. Området är mycket sårbart för flyganfall och förvarningstiderna för sådana blir i kustområdena extremt korta. Den öppna skånska terrängen erbjuder dessutom - om försvarets resurser är otillräckliga - goda möjligheter för luftlandsättningar och för mekaniserade förband att nå snabba framgångar. Det bör också observeras att tillgångarna på flygbaser i och dess närområde är stora. Det kan vara av vitalt intresse för båda stormaktsblocken att endera disponera dessa för egen räkning eller förhindra motståndaren att få tillgång till dem. Mot den ovan angivna bakgrunden är det nödvändigt att tillräckligt snabbmobiliserade, välutbildade och välutrustade krigsförband finns att tillgå för försvar. Förbanden måste direkt efter mobilisering kunna såväl möta och hejda som slå en angripare så nära kusten som möjligt. Den utveckling i fråga om antalet kvalificerade operativa enheter som kan skönjas är oroväckande. diskussioner om reduceringar och besparingar har gällt fredsorganisationen. Det har hävdats att sådana 1 1987/88. reduceringar är nödvändiga för att vi skall kunna upprätthålla en effektiv krigsorganisation, av tillräcklig numerär. Den skiss till ny krigsorganisation för arméns förband som de militära myndigheterna presenterat innebär omfattande reduceringar av antalet kvalificerade operativa arméenheter. Reduceringar av denna omfattning kan göra det näst intill omöjligt att lösa de försvarsuppgifter som åläggs våra operativa chefer. Det är inte färre pansarbrigader utan i stället fler och mer välutrustade som behövs för försvar. De bristande resurserna inom försvaret har lett till ett alltför lågt utbildningsresultat såväl avseende grundutbildningen som repetitionsutbildningen. Militärbefälhavaren i södra militärområdet påpekar i sin senaste öppna årsredovisning att det under /87 skett en nedgång i antalet krigsförband som är insatsberedda efter mobilisering eller larm. Flera förband, som borde ha genomfört repetitionsutbildning för att upprätthålla sin förmåga, har inte kunnat göra det på grund av bristande ekonomiska och personella resurser. /88 torde de ekonomiska resurserna för att inom militärområdet genomföra repetitionsövningar bli ännu mer begränsade. Vidare medger inte resurserna för grundutbildning/samordning av bataljonen att bataljonerna blir direkt användbara efter mobilisering. Det är nödvändigt att tillföra försvaret så stora resurser att krigsförbandens kvalitet kan höjas. Det förutsätter såväl en högre kvalitet på grundutbildningen som genomförande av repetitionsövningar av kvalificerade förband i full utsträckning. Det krävs också materiell förstärkning av de skånska försvarsförbanden. För att möta de mekaniserade förband som kan komma att användas vid en operation mot krävs sålunda förstärkta pansarvärnsresurser genom tillförande av förband utrustade med pansarvärnshelikoptrar. De nuvarande stridsvagnarna måste vidare ersättas med nya moderna stridsvagnar. Medel för studier och av påbörjad svensk utveckling av ny stridsvagn måste avsättas. som den tekniska utvecklingen har mångdubblat en potentiell angripares möjligheter att med flygstridskrafter nå har vår luftförsvarsförmåga nedgått. Denna utveckling måste vändas. I avvaktan på att kan tillföras måste minst ytterligare en jaktdivision sättas upp för bl. a. luftförsvaret för . Försvaret av inleds långt utanför kusterna genom insats av flygförband och förband. Även vad beträffar de förbanden har emellertid försvarsförmågan nedgått. faller flera av marinens fartyg för åldersstrecket. Fartygsbyggnadskapaciteten vid varv och bör utnyttjas för att tillföra marinen ytterligare enheter, i första hand för kustkorvetter och en ubåt utöver försvarsbeslutets inriktning. Möjligheterna att livstidsförlänga äldre ubåtar bör undersökas. Civilbefolkningen i kan komma att bli hårt utsatt redan vid inledningen av ett krig genom den förbekämpning som inleder en invasion. Förvarningstiderna är mycket korta, varför det finns behov av skyddsrum, som medger vistelse . För att utöka förvarningstiderna krävs att tillförsel av luftburen radar prioriteras till områden med kort förvarning. Stora delar av kan komma att bekämpas även i samband med markstrid över ytan. Det krävs därför god tillgång till skydd för civilbefolkningen (skyddsrum och skyddsmasker) inte bara i de stora städerna. Liksom de militära förbanden måste civilförsvarets undsättande enheter kunna användas direkt efter mobilisering. finns brister i detta avseende. Brister i fråga om civilbefolkningens skydd och undsättningsförbandens krigsberedskap måste för del avhjälpas med hög prioritet. Vi har i denna motion velat peka på de brister som finns i försvaret av . Den överenskommelse om försvaret som träffades mellan socialdemokraterna och gav inte totalförsvaret de resurser som krävs för att ställda uppgifter skall kunna lösas på ett effektivt sätt. Detta blir särskilt tydligt vid ett studium av förutsättningarna för att försvara det utsatta . Mot denna bakgrund hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krigsförbandens kvalitet, utbildning och omfattning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pansarvärn och ny stridsvagn, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillförsel av ytterligare en jaktdivision, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om successiv förstärkning av de förbanden med ytterligare kustkorvetter och ubåtar, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyddet för civilbefolkningen. () () () () () Per Stenmarck (m) () () () () 1* 1987188.3sami.