ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02K811 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K811 av () om stödet till dagspressen Stödet till dagspressen har varit i stort oförändrat . har kostnadsutvecklingen varit fortsatt kännbar för branschen, men bl. a. höjda porto- och papperskostnader. Till detta kan läggas att samhällets jnformationsannonsering minskat . Detta är betänkligt då det är ett medborgerligt intresse att kunna ta del av viktig samhällsinformation oavsett vilken tidning man läser. bör nu slå fast att den s. k. samhällsannonseringen inte får inskränkas ytterligare samt att när den förekommer så skall den s k. totalitetsprincipen tillämpas. Vid föregående års behandlades ett antal motioner som begärde höjda anslag till dagspressen. anförde med anledning härav (KU 1986/87:18 s. Det kan således enligt utskottets mening konstateras att utvecklingen lett till en försämrad situation för sådana tidningar som uppbär produktionsbidrag. Som föredragande statsrådet uttalade i anslutning till den senaste uppjusteringen kan en sådan negativ utveckling få mycket allvarliga konsekvenser för konkurrenttidningarnas möjligheter att överleva och därmed för mångfalden i tidningsutbudet. Utskottet instämmer således i vad som anförs i motion K819 av () m. fl. Samma uppfattning kommer till uttryck i hemställan i motion K820 av () m. fl. Utskottet förutsätter att regeringen prövar frågan och om den finner det motiverat återkommer till med förslag om en generell höjning av produktionsbidraget. I årets budgetproposition föreslås en uppräkning av produktionsbidraget . Detta är en helt otillräcklig uppräkning, då kostnadsstegringarna sedan den förra uppräkningen uppgår till ungefär det dubbla. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samhällets jnformationsannonsering, 2. att beslutar uppräkna produktionsbidraget till och höja anslaget G7 med . jämfört med regeringens Mot. 1987/88 förslag.
mot · GB02K813 · 1988-01-25 00:00:00 — 1987/88: K813 ^ om publicering av text på främmande språk i svenska Mot. dagstidningar 1987/88 En del svenska dagstidningar publicerar en finsk sida eller spalt en eller . Dessa spalter har en kulturell betydelse med tanke på finska språkets ställning i . Dessutom finns det i landet finskspråkiga personer som har svårt att tillgodogöra sig information på svenska. Speciellt viktigt i detta sammanhang är de lokala nyheterna. Det är allmänt bekant att små dagstidningar har ekonomiska svårigheter . Tendensen är att man lägger ner den finskspråkiga informationen. Det utgår statliga bidrag i form av utvecklingsbidrag och produktionsbidrag för fådagarstidningar. Det förstnämnda bidraget är beroende på täckningsantalet som redan har visat sig vara ouppnåeligt (10 000 ex) för den enda helt finskspråkiga tidningen (Ruotsin ) . Produktionsbidraget utgår till landets enda tvåspråkiga tidning, . Reglerna är att andelen text på ett annat språk skall vara . Enligt vår mening borde man se över bestämmelserna i syfte att uppmuntra dagstidningar, som utkommer på orter där det finns många finska invandrare, att publicera sidor/spalter på finska. Den pågående presstödskommittén bör pröva möjligheten till statsbidrag för tidningar som publicerar text på annat språk. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att pröva möjligheten till statsbidrag för tidningar som publicerar text på annat språk. () () 1 1987/88.3 sami.
mot · GB02K814 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:K814 om en krigsmedalj till svenska sjömän Mångå svenskar tjänstgjorde under på fartyg både innanför och utanför den tyska spärren av . Sjöfarten under dessa år kan uppdelas i skeendet före och efter den tyska spärren av . Väster om spärren, utan möjlighet att komma hem, befann sig ca 7 000 sjömän. Drygt 1 000 av dessa omkom. Innanför spärren seglade bl. a. på den farliga malmfarten på / ca 3 000 sjömän. De svenska sjömän som tjänstgjorde till sjöss under kriget arbetade under pressande och farofyllda förhållanden. Detta visar ej minst uppgifterna om antalet sjömän som omkom under tjänstgöring. Riket befann sig under kriget i ett utsatt läge men ingen yrkesgrupp var så utsatt som sjömännen eller kan sägas ha utfört en mer betydelsefull insats för landet. Staten bör uppmärksamma denna insats för landet, lämpligen, genom utdelandet av en minnesmedalj. Denna lösning hade i ett tidigare ärende (ärende V 849/82) föreslagits av såväl som konst- och programrådet för postverkets frimärksutgivning. En medalj skulle även ansluta till utländska paralleller. Således väcktes i danska ett förslag om inrättande av ett "Erindringstegn, som skulle tilldelas alla då levande danska sjömän, som seglade i danska fartyg från till krigets slut . instiftade den sovjetryska regeringen ännu en minnesmedalj över , dvs. efter krigsslutet (jfr motioner till 1985/86: FÖ314 och 1986/87:Fö304). Av aktuellare intresse är måhända, att den norska regeringen beslöt återuppta utdelningen av "Krigsmedaljen" och Deltagermedaljen till sjömän som varit påmönstrade fartyg i norska handelsflottan och/eller den kungl, norska marinen, men vilka enligt tidigare riktlinjer från krigsåren varit uteslutna från att erhålla dessa utmärkelser. a. ett stort antal svenska sjömän kunde efter ansökan i efterhand förlänas dessa norska medaljer. Att då deras kolleger, som i stället tjänstgjort i hemlandets fartyg, nu skulle förbliva lottlösa kan förefalla orättvist. finnes icke någon utmärkelse att kunna utdelas till de svenska sjömän som tjänstgjorde under kriget och som därvid icke utförde eller deltog i handlingar, varigenom de ådalagt synnerligt mod eller liknande (jfr motion 1978/79:1552). I det äldre medaljbeståndet finnes endast / Svensksunds-medaljen , som har ett maritimt motiv på åtsidan. Detta blir emellertid en sak för Kungl. , som bör administrera K814 den föreslagna deltagarmedaljen i samarbete med . Liksom de norska medaljerna bör den förlänas på vederbörandes egen ansökan, helst samtliga vid ett och samma tillfälle. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om instiftande av en medalj för svenska sjömäns insatser under .
mot · GB02K815 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:K815 av () om presstödet till endagstidningar Debatten om stödet till dagspressen har oftast fokuserats på flerdagarstidningarnas problem. skymundan , k. fådagarstidningarna, vilka i praktiken är endagstidningar, kommit. behandlade ett par motioner som tog upp endagstidningarnas speciella problem. De behandlades positivt av utskottet i så måtto att utskottet ansåg det naturligt att dagstidningskommittén behandlade de problem som påpekats. Enligt uppgift arbetar nu kommittén med bl. a. problemen för endagstidningarna. förväntas utredningen lämna sitt betänkande. Det blir sedan föremål för remissbehandling och kan därför troligen påverka först /1990. Presstödet för fådagarstidningar (endagstidningar) är annorlunda konstruerat än för flerdagarstidningar. Det senare är i hög grad volymbaserat, medan stödet till fådagarstidningar bygger på minimikrav; upplagenivå och spaltmeterkrav. En kvalitetsinriktad flerdagarstidning stimuleras att hålla hög kvalitet genom presstödet, medan endagstidningarna i stället - för att minimera förlusterna - pressas att lägga sig strax ovanför minimikraven. Detta kan leda till en konkurrensmässigt sett lägre kvalitet, i värsta fall kan en tidning hamna i en nedåtgående spiral som ger betydande bekymmer. Endagstidningarna har dock en viktig roll i mångfalden av opinioner. Det är därför angeläget att samhällets presspolitik tar hänsyn till de speciella problem som berör endagstidningarna. Alldeles speciella problem har de endagstidningar som arbetar med riksspridning. De senare har ofta en sämre annonstillströmning än de lokala endagstidningarna. Det är möjligt att dagstidningskommittén kommer med radikala förslag vad avser endagstidningarna. Men även om regeringen är positiv till sådana förslag så kommer de troligen först då nästföljande budget skall behandlas. står det klart att flera endagstidningar har akuta problem. Den generella uppräkningen av presstödet på ger förstås även motsvarande uppräkning för endagstidningar. Det torde dock vara för snävt tilltaget för dessa tidningar. Vi föreslår därför, i avvaktan på dagstidningskommitténs förslag, att produktionsbidraget för fådagarstidningar höjs inte utan . Det ger endast en merkostnad på högst 6 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om produktionsbidragets nivå för endagstidningarna, 2. att beslutar att under G 7. Stöd till dagspressen (bilaga 10) för /89 anvisa ett med 6 milj. kr. förhöjt anslag i förhållande till regeringens förslag.
mot · GB02Kr202 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr202 av () om kommersiell reklam i närradion Kommersiell reklam får inte sändas i närradio. Det är inte heller tillåtet att sända program som bekostas av medel som har ställts till den sändande sammanslutningens förfogande för att programmet skall kunna sändas. Ett införande av reklam i närradion skulle innebära att svaga föreningar som är engagerade i närradioverksamhet skulle medges möjlighet att delta i verksamheten. Det är därför nödvändigt att 10 § i närradiolagen utgår. Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar upphäva 10 § närradiolagen fr. o. m. .
mot · GB02Kr203 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr203 av () om , m. m. , grundad , är en unik studie- och forskningsverksamhet, som rönt riksomfattande och internationell uppmärksamhet. har också blivit internationell mötesplats för operafolk och för studerande och professionella musikteaterartister; 100-tals sångare har scendebuterat i . kommun och axlar ett stort ekonomiskt ansvar, och om verksamhetens profil och omfattning skall kunna upprätthållas är det nödvändigt att staten påtar sig ett större ekonomiskt ansvar. Om man gör jämförelser med andra teatrar centralt belägna i landet vill jag påstå att det finns en uppenbar regionalpolitisk orättvisa i den statliga anslagsgivningen. bör uppmärksamma på att fördelningen av resurserna också görs med regionalpolitisk inriktning. föreslår i sin anslagsframställning för /89 en viss uppräkning av bidraget till med hänvisning bl. a. till att kommer att högtidlighållas med särskilda operaprojekt . I statens kulturråds formulering av huvuduppgifterna för den statliga kulturpolitiken kan man läsa: Att bevara det nationella kulturarvet och slå vakt om och utveckla den kvalificerade svenska kulturen, språket, teatern, musiken ... att fortsätta verka för en utjämning mellan storstadsregionerna och landet i övrigt, vilket också markerats av kulturutskott. När man uttalar sig så vackert vore det bra om man fullföljde sina uttalanden i handling, vilket ej är fallet med . De medel som anvisats är ej tillräckliga för året, i synnerhet då man också skall fira 25-årsjubileum. och kulturnämnden i har i en skrivelse begärt att omprövar den av föreslagna höjningen av anslaget till och istället anslår det av begärda beloppet 750 tkr för verksamheten 1988. Jag anser att bör instämma i denna begäran. Den unika verksamhet som pågår vid får inte riskeras på grund av snikenhet i bidragsgivningen. En extra summa för 25-årsjubileet bör utgå. 1* 1987188.3 sami. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att beslutar anslå . till för /89, 2. att avslår ett engångsbelopp för , 3. att uttalar att fördelning av pengar skall ske med regionalpolitisk inriktning. 1987/88 Kr203
mot · GB02Kr204 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr204 av m. fl. om utbyggd musikteaterverksamhet i Det är en viktig samhällsuppgift att skapa goda betingelser för en bred och rik kultur och att motverka regional obalans på området. De starka centralistiska drag som alltjämt är utmärkande för det kulturella området måste brytas. För att fullfölja beslut om en regional spridning av kulturen måste samhället, inte minst staten, förstärka de kulturella resurserna. har blivit en viktig och betydelsefull kulturinstitution inte bara för invånarna i , utan också i hög grad för människor i , och Smålandslänen. För att bättre kunna tillfredsställa det uttalade kulturintresse som finns hos befolkningen i de ovan nämnda länen bör därför i ges förutsättningar att än mera profilera sig som en regionteater för när det gäller musikteaterverksamhet. Det skulle också stämma väl överens med uttalade vilja till regional spridning av kulturen och ge en bredare allmänhet än nu ökade möjligheter till kulturupplevelser och god teater. har av olika skäl, fram för allt ekonomiska, varit hänvisad till att göra stora uppsättningar av musikaler som kräver alltmer utrymme i reportoaren på . I dessa musikaler används till stor del dramatiska skådespelare, vilket medför att t. ex. sångartisterna inte utnyttjas i tillräckligt stor omfattning. På den lyriska sidan vid teatern finns därför en kapacitet som borde och skulle kunna tas till vara genom en utbyggd musikteaterverksamhet och som oanvänd utgör ett direkt slöseri med våra kulturresurser. Det som här anförts talar för att musikverksamheten vid bör utvidgas till att omfatta hela södra regionen. En utbyggd musikteaterverksamhet skulle självfallet också få stor betydelse för den konstnärliga utvecklingen av våra lyriska artister och skapa ett repertoarurval som i ett längre perspektiv skulle ge svenska tonsättare möjligheter att förnya svensk musikteaterlitteratur. Vi anser att staten via och berörda landsting i bör gå in med de resurser som behövs för en regional musikteaterverksamhet liksom varit fallet i . Administrativt torde knappast några problem behöva uppstå. har en väl fungerande administration och är väl för att ta hand om en utbyggd musikteaterverksamhet. Ett problem som emellertid måste lösas på ett tillfredsställande sätt är orkesterfrågan. Men inte heller detta bör vara ett oöverkomligt hinder. Det är, enligt vår mening, av stor vikt att får sin egen musikteaterensemble och att det skapas förutsättningar för människorna där att bli delaktiga av teaterupplevelser på den teater som finns i deras bygd. Förutsättningarna härtill är goda. har många fina teatrar t. ex. i , , , och för att nämna några och de kan användas under stora delar av året. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utbyggd musikteaterverksamhet i . () () () 1987/88 Kr204
mot · GB02Kr205 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88: Kr 205 av m. fl. (s) om Skånska Teatern i Skånska Teaterns verksamhet, dess sätt att arbeta och deras teaterproduktion, har skapat största respekt och uppskattning inom alla kulturkretsar. Känt är också, att verksamheten i flera olika sammanhang kommit att bli regionalt utformad, vilket även gett anledning att lämna sitt stöd. Vi har funderat över den nu rådande situationen för Skånska Teatern och därvid konstaterat att teaterns anställda har haft löner, som ligger klart under gällande avtal för teateranställda, att Skånska Teatern aldrig av olika skäl kan eller skall bli en institutionsteater, att det dock finns en annorlunda och synnerligen intressant del i deras arbete, som bör vidareutvecklas, nämligen den fria gruppens samarbete med regional kulturverksamhet, att denna verksamhet borde utvecklas i mera organiserad form till stöd för ett ökat teaterintresse i synnerhet bland barn och ungdom, att en sådan verksamhet får ha karaktären av försök. Vi anser också att det är synnerligen angeläget att ge teaterkulturen och teaterintresset ordentligt stöd, så att inte de kommersiella krafter, som styr dagens underhållningsproduktion, helt tar över ungdomens intresse. Vi anser att Skånska Teatern bör få förbli en sådan fri grupp som i samarbete med kommun, landsting och folkrörelser bygger upp en verksamhet som ger brett teaterintresse och som engagerar människor i lokala verksamheter. Gärna då en försöksverksamhet till en början. Detta kan inte ske enbart med initativ och ekonomiskt stöd från landsting och kommuner. En sådan utveckling bör vara inspirerad och utvecklad från staten genom kulturenheten i utbildningsdepartement och kulturråd, som alltså bör tillse att det hela leder till förväntade mål. I har vi bara de bästa erfarenheter av en sådan kulturell verksamhets betydelse för människor då det gäller att skapa gemenskap och solidaritet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att tillräckliga medel till den ovan beskrivna försöksverksamheten tillförs Skånska Teatern i . 1987/88 Kr205 () ()
mot · GB02Kr206 · 1988-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr206 av () om närradiosändningarna När tog beslutet om närradion, utgick man från att närradion skulle bli en lokal informationskanal. Verksamheten skulle skötas av föreningar i kommunen, som på det sättet fick möjlighet att nå kommuninnevånarna. I riksdagsbeslutet slog man fast att det inte fick bli någon tätortsradio. utgick ifrån att närradioprogrammen skulle kunna höras i hela kommunen. är närradioverksamheten i full gång, men man tvingas då konstatera att på några ställen finns ingen hörbarhet av programmen i hela kommunen. som är ansvarigt för sändarna går inte alltid med på att höja masten eller öka effekten på sändaren med resultat att endast begränsade delar av kommunen kan nås. hänvisar till att det finns inget absolut krav som gör att är skyldigt till en sådan förändring. Enligt min mening var ändå uttalade mening att närradion skulle bli en informationskanal som var kommuntäckande. De föreningar som engagerar sig är naturligtvis besvikna när inte är berett att hjälpa till så att alla i kommunen kan nås. Det är också orättvist mot de människor som bor så att de inte kan höra närradion i sin egen kommun. Det har också sagts att närradion skulle kunna användas för att larma allmänheten i ofredstider eller om det inträffar en katastrof. har denna alarmering varit avsedd att ske genom telefonen. Genom de nya datoriserade växlarna blir det inte möjligt att larma genom telefon. Även mot denna bakgrund är det viktigt att den sändare som närradion använder är så stark att hela kommunen kan nås av sändningarna. bör enligt min mening göra ett uttalande med innebörden att närradiosändningarna skall kunna höras i hela kommunen. Det skall vara skyldighet att medverka så att detta blir möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att närradioprogrammen skall vara hörbara i hela kommunen och att skall medverka till att sändarna får erforderlig kapacitet.
mot · GB02Kr207 · 1988-01-19 00:00:00 — 1987/88 :Kr207 av och (vpk) om glasmuseum i 1987/88 Kr207 212 i förfogar över en av de största museiglassamlingarna i världen. Insamlandet av glas påbörjades som en följd av att merparten av bruken i glasriket var belägna inom gränserna för . Insamlingen gavs dock från början en rikstäckande profil. Sedan det nuvarande glasmuseet invigdes har museets samlingar utökats väsentligt. Förutom basutställning innehåller glasmuseet också magasin, bibliotek och arkiv. Därtill kommer publik verksamhet i form av tillfälliga utställningar, vandringsutställningar, forskning och utgivning av böcker och skrifter. Organisatoriskt sorterar museet direkt under chefen för . har starka önskemål framförts om skapandet av ett nytt glasmuseum. Man skulle då kunna visa en väsentligt större del av det unika materialet kring den svenska glashanteringens samtid, historia och framtid. Ett sådant museum skulle bli en riksinstitution med få eller inga motsvarigheter i världen. Ett sådant museum bör naturligen även fortsättningsvis vara lokaliserat till och knutet till . Ett konkret förslag till ett nytt glasmuseum har också utarbetats av Stiftelsen . Som framhållits har glasmuseet ett riksintresse. Staten bör därför självfallet tillsammans med kommun och landsting vara med och finansiera projektet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens medverkan för tillkomsten av ett nytt glasmuseum i . (vpk) (vpk) 1 1987/88.
mot · GB02Kr208 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr208 om stöd till samisk litteratur, m. m. I bor ca 17 000 samer, i 35 000 och i 5 000. Samhörigheten dem emellan över de statliga gränserna är mycket stor och naturlig. De är ett folk eller nation med bland annat gemensamt språk. Den kulturella verksamheten bland dem är livlig. Så har antalet bidragsärenden från till exempel Samiska konstnärsorganisationer ställda till för samiska kulturändamål kraftigt ökat. Men svenska statsbidrag får endast utgå till kulturverksamhet inom gränser. Det gör att bidrag inte kan ges till böcker som skrivits av svenska samiska författare och som förläggs i , där merparten av den samiska litteraturen ges ut på grund av att man på ett annat sätt än i vårt land tycks ha intresse för och kunskap om samisk litteraturutgivning. Samma förhållanden gäller samiska fonogram. De formella hinder som finns för ett gott nordiskt-samiskt kulturellt samarbete bör undanröjas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som möjliggör bidrag till utgivningen av samisk litteratur till mottagare i annat nordiskt land.
mot · GB02Kr212 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr212 av m. fl. om grundbelopp till vissa regionala skådebanor LO- och TCO-distrikten i och har tagit initiativ till bildande av skådebanor i de båda länen. Målsättningen är att etablera skådebanor i , och . bildades en skådebana i , med kansli i , vars verksamhet kommit igång tack vare att och kommunerna bidragit med sammanlagt , för uppbyggnad av kansli och ombudsorganisation. Verksamheten stöds även av stora delar av organisationslivet i . För den fortsatta verksamheten i samt för uppbyggnad av skådebanor i och är det nödvändigt att erhålla statens stöd i form av grundbelopp. Start och uppbyggnad av regional skådebaneverksamhet kräver dessutom insatser från centralt håll, varför det är önskvärt att skådebaneverksamhetens riksorganisation hade tilldelats ökade resurser för utveckling av den regionala verksamheten. När kulturpolitiska mål antogs av en enig riksdag, innebar detta bl. a. att man sa ja till kulturpolitiska insatser för att främja kulturell jämlikhet. kan vi konstatera att stora grupper medborgare på grund av arv och miljö, arbets- och bostadsförhållanden, endast deltar i kulturlivet såsom betalare över skattsedeln. För att väcka, vidga och fördjupa intresset hos dessa grupper medborgare för scenkonst, musik och annan kulturell verksamhet erfordras uppsökande verksamhet i arbetslivet och i bostadsområden i den form som skådebanorna bedriver genom sin ombudsoch kansliverksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skådebaneverksamhet i och . () ()