mot · GB02Fi210 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi210 om en analys av inflationens orsaker i industri och handel Under mer än har inflationstakten varit orosmoment nummer ett i den svenska ekonomin. Det finns då prisstegringstakten i procent fick räknas i tvåsiffriga tal. har prisstegringstakten mer än halverats mätt som konsumentprisindex. Men i våra handelsrelationer med andra länder är den höga inflationstakten ändå besvärande eftersom i övrigt vad gäller infrastruktur i näringsliv och arbetsmarknad har en positiv utveckling. För svenska konsumenter är speciellt den höga prisutvecklingstakten på livsmedel och bostäder besvärande då den urholkar lönernas köpkraft. Inflationstakt och löneutveckling samt räntenivå har ofta ansetts ha nära sammanhang, och naturligtvis finns det en klar påverkan på prisnivån om löner och räntor stiger. I den lämnade livsmedelsutredningen finns åtskilliga analyser, undersökningar och statistik som ger en antydan om att löneutvecklingen inte primärt och entydigt påverkar prissättningen i industri och handel. Däremot kan löneökningar, genom att de leder till ett efterfrågetryck, skapa ett högre prisläge. Men det kan också frånvaron av kostnadspåverkan i industri och handel, t. ex. genom minskad konkurrens eller bruttoprissättning i tidiga led. Den ökade förekomsten av stora kedjor - inte enbart inom livsmedelshandeln - samt ökad blockbildning och starka branschorganisationer synes ha hämmat dynamiken i priskonkurrensen eller har genom kampanjpriser eller extrapriser gjort prisrelationerna svårtolkade för konsumenten, speciellt om man vill väga pris mot kvalitet. Allt enligt livsmedelsutredningens analyser. I den ökande mängden butiker av snabbköps-karaktär inom såväl dagligvaruhandel som handel med kapitalvaror har lönekostnaden en mindre betydelse. Ändock synes produktivitetsutvecklingen ha minskat inom handeln, kanske på grund av ökade marknadsföringskostnader, kanske på grund av ökat öppethållande eller starkt ökade leverantörspriser. Det är viktigt att den känslighet för kostnadsökande inslag som finns i den ekonomiska politiken och finanspolitiken får sin motsvarighet i produktionsledet, grossistledet och handelsledet om inflationsutvecklingen skall hejdas. Därför borde den sorts analyser som livsmedelsutredningen utfört kunna göras för flera branscher, både sådana av betydelse för hushållen -1, ex. bostadsproduktion och beklädnadsbranschen - och branscher av betydelse för den offentliga sektorn, t. ex. läkemedelsbranschen och läroboksmarknaden. Sådana utredningar eller analyser torde bäst kunna ske i samarbete mellan experter från statens pris- och kartellnämnd och näringsfrihetsombudsmannaämbetet och gärna ledas av en utomstående ordförande. Den ökade kunskapen om olika mekanismer i prisbildningen kan vara ett diskussionsunderlag för såväl myndigheter som näringsliv och kan möjligen leda fram till bättre instrument för att dämpa inflationen och skärpa prismedvetenheten hos uppköpare och konsumenter. Det är nödvändigt att minska osäkerheten i inflationsbekämpningen och därför skapa klarhet i prisbildningsmekanismer om en stram prisreglering skall kunna undvikas. har från många infallsvinklar analyserat olika inslag av prisbildning och prissättning men också lämnat en del frågor ofullständigt besvarade på grund av tidsnöd. Vi anser det värdefullt om större klarhet kan skapas kring olika faktorer till de ständiga prisökningarna och till de uteblivna prissänkningarna som mekanisering, rationalisering och stordrift borde kunna medverka till inom flera för hushåll, industri och offentlig sektor viktiga branscher. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en övergripande utredning om kostnader, prisbildning och prissättning i industri, distribution och handel. 1987/88 Fi210