mot · GB02Jo751 · 1988-01-21 00:00:00 — Även kväveoxiderna bidrar starkt till försurningen. De medverkar dessutom i bildandet av ozon, som redan vid låga koncentrationer kan ge skador på skog och annan vegetation, framför allt om luften innehåller kolväten. Då bildas även andra skadliga ämnen, s. k. fotokemiska oxidanter. Mätningar i har visat att höga ozonhalter förekommer . Försurningen av våra sjöar har kommit smygande. Vid ett pH-värde under 5,0 slås reproduktionen av all fisk ut. Fiskbestånden är utdöda eller starkt påverkade i ca 10 000 sjöar. Speciellt utsatta är sjöar på ren berggrund. I sura vatten utlöses giftiga metaller som t. ex. kvicksilver. Fortsatt försurning kan hejdas genom kalkning. Det måste dock betraktas som ett uppehållande försvar. Huvudinriktningen måste vara att minska utsläppen vid källan. Grundvattnet svarar för en betydande del av försörjning med dricksvatten. Den sura nederbörden har påverkat grundvattnet. Surt grundvatten kan ge korrosion i kopparledningar och åstadkomma utfällning av koppar. Koppar i dricksvatten kan medföra hälsorisker. Svårt skadad skog återfinns på många platser i . Många faktorer kan spela in vid uppkomsten av skogsskador. Forskarna blir emellertid allt mer säkra på att luftföroreningarna är en starkt bidragande eller utlösande faktor till de nya skogsskadorna i . Den mest omfattande skogsskadeinventeringen, som utförts av riksskogstaxeringen, visar (dec. 1986) skador i form av barrutglesning i främst inre samt vissa områden i och . Vad som faktiskt orsakar skogsskadorna och i vilken utsträckning träden återhämtar sig är ännu ofullständigt känt, liksom hur markkemin påverkas genom luftföroreningarna. Det är därför viktigt att forskningen ges sådana resurser att man långsiktigt kan följa utvecklingen. Luftföroreningar kan påverka människors hälsa. Svaveldioxid verkar retande på slemhinnorna. I normala fall suger näsans slemhinnor upp huvuddelen av svaveldioxiden. När det förekommer i kombination med sotpartiklar från eldning av fasta bränslen är det allvarligare. Med sotpartiklar som bärare kommer svaveldioxiden djupt ner i lungorna och kan underhålla eller förstärka kroniska infektioner, framför allt hos människor som har hjärtlung-sjukdomar. Falsk krupp, som drabbar småbarn och ger andningsbesvär och skrällande hosta, anses kunna framkallas av luftföroreningar. Med sotpartiklar kan också tungmetaller och benspyren komma ner i lungorna. Benspyrenerna är cancerframkallande ämnen, som bildas vid eldning av t. ex. kol, torv och ved. Kväveoxider bildas vid höga förbränningstemperaturer t. ex. i bilavgaser, som är ett problem framför allt i tätbebyggda områden. Bilavgaser innehåller dessutom andra hälsovådliga ämnen. Kärnkraften är miljövänlig. Den hjälper oss i att skydda våra orörda , vilka utgör en omistlig naturtillgång. Den hjälper oss att minska förbränning och därmed rökgasutsläpp, vilket befriar vårt lufthav från tiotusentals ton svaveldioxid. Därmed räddas tusentals svenska sjöar från försurningsdöden och minskar riskerna för att våra skogar skall gå samma öde till mötes som de i . Kärnkraften minskar risken för den cancer våra luftföroreningar förorsakar. bedömning att uppemot 1 000 cancerfall är att hänföra till luftföroreningarna ger oss en betydande säkerhet i konstaterandet att kärnkraften betyder mycket för att minska de sjukdomar som är relaterade till våra luftföroreningar. Om kärnkraften i skulle ersättas med annan elproduktion baserad på kol, skulle utsläppen av luftföroreningar öka med: Dessutom skulle vi tvingas ta hand om kolaska, som vid deponering kan ge miljöfarliga läckage till våra vattendrag. Efter olyckan i Tjernobyl har en ny bedömning av de svenska kärnkraftverkens säkerhet gjorts. expertgrupp har därvid klart uttalat att en omprövning inte är tekniskt motiverad. Inte ens vid allvarliga olyckshändelser i svenska kärnkraftverk skall några dödsfall kunna inträffa, eftersom alla svenska reaktorer nu förses med samma sorts säkerhetssystem som redan finns i . Kärnkraftens avfallsproblem har i lösts på ett sätt som väckt internationell uppmärksamhet genom låg risknivå för miljön och höga säkerhetskrav i omhändertagandet av avfallet. Den redovisade metoden med inneslutning i kraftiga kopparkapslar, som omsluts av lermaterialet bentonit i stabil berggrund har såväl av den nuvarande regeringen som tidigare borgerliga regeringar ansetts innebära en sådan säkerhet att kärnkraftslagarnas krav har uppfyllts och därmed driftstillstånd givits åt kärnkraftverk i Forsmark, och . Svensk kärnbränslehantering AB (KBS) - ett av , , OKG och Forsmark gemensamt ägt bolag - arbetar på att vidareutveckla den accepterade slutförvaringstekniken. KBS räknar med att kunna redovisa sina resultat och förslag vad gäller slutförvaringen av använt kärnbränsle m. m. Kärnkraften i har befunnits säker och miljövänlig. Enligt vår mening måste säkerheten och ekonomiska bedömningar avgöra kärnkraftverkens framtid. Kärnkraften utvecklas snabbt. Ökade erfarenheter och tillgången till ny teknik leder till ständigt ökad säkerhet. På olika håll - inte minst i har tagits fram små, självreglerande, kärnvärmereaktorer (Secure), som skulle kunna ersätta de på olja, kol eller annat bränsle baserde värmeanläggningarna. Därigenom skulle ytterligare värdefulla bidrag till en förbättrad miljö kunna åstadkommas. Moderata samlingspartiet är positivt till kärnvärmetekniken. Den omfattades inte av folkomröstning om kärnkraften. av typen Secure med extremt höga säkerhetskrav kan byggas i storlekar som möjliggör en ökad decentralisering av energiproduktion. De uppfyller mycket högt ställda miljökrav. Från säkerhetssynpunkt är det fel att förbjuda drift av Secure. Från miljöskyddssynpunkt är kärnvärme mycket överlägsen olje-, kol-, flis- och torveldade värmeverk. presenterade sin av regeringen beställda utredning Avveckling av två reaktorer. I denna sägs att det går att avveckla två reaktorer under förutsättning att elförbrukningen ökar långsammare . Elpriset kommer att öka per kWh. Vid den nuvarande elförbrukningen på medför denna prishöjning en belastning för det svenska folkhushållet på eller nära . Småhusägare kommer att få årliga merkostnader på ca och industrin på ca . I den mån nya kraftverk krävs för att ersätta bortfallet från kärnkraftverk anser och att kolkraftverk är det bästa alternativet. Alla fakta talar för att en sådan ersättning blir nödvändig. Detta understryks av följande uppgifter om elförbrukningen: steg elförbrukningen i från till eller med . I och bedöms förbrukningsökningen ligga mellan . bedömning att den svenska elförbrukningen enbart skulle öka från till är helt orealistisk. Den leder, enligt vår mening, till helt felaktiga slutsatser när det gäller framtida användning av kol och andra bränslen och konsekvenserna av detta för miljön i . Enligt vår uppfattning kräver ansvaret för miljön hårda restriktioiner för utsläpp från olika energikällor. En förtida avveckling av kärnkraften får aldrig resultera i att nödvändiga miljökrav på alternativ energi eftersätts. bör i internationella förhandlingar verka för att kärnkraftsreaktorer av den typ som havererade i Tjernobyl byggs om enligt de säkerhetsföreskrifter det internationella atomenergiorganet föreslagit. En fortsatt nedgång i oljeförbrukningen är viktig, inte minst från hälso- och miljösynpunkt. Utsläppet måste vid den kvarvarande oljeförbränningen sänkas till svavel per megajoule genom att större anläggningar förses med effektiv avsvavlingsutrustning eller genom val av lågsvavlig olja. Ett gränsvärde för kväveutsläpp vid förbränning av olja i större anläggningar bör sättas till NO per megajoule. Moderata samlingspartiet har föreslagit ett gränsvärde för utsläppen på svavel per megajoule för alla kolanläggningar. Detta krav innebär en väsentlig skärpning av nuvarande i praktiken tillämpade koncessionskrav och är betydligt strängare än de krav socialistiska majoritet har antagit. Vi vidhåller vårt tidigare krav. Med hänsyn till de miljöskador som kan uppkomma genom kväveoxidutsläpp vill vi även skärpa kraven på reningsåtgärder. Gränsvärdet för kväveoxider vid kolförbränning bör därför sättas till kväveoxid per megajoule. Vid en avveckling av kärnkraften bör detta gränsvärde, i enlighet med förslag, skärpas till per megajoule eftersom kväveoxidutsläppen då kan förväntas öka. Biobränslen är material av biologiskt och organiskt ursprung som ej eller obetydligt omvandlas. Vid förbränning bildas inget nytillskott av koldioxid, eftersom det som bildas vid förbränningen motsvarar det som växterna absorberat för sin egen uppbyggnad. är ett fossilt bränsle. Förbränningen av torven ger till skillnad mot biobränslen ett nytillskott av koldioxid till atmosfären. Förbränningen av biobränslen och torv ger normalt lägre svavelutsläpp än olja och kol medan kväveoxidutsläppen är av samma omfattning. Förbränningstekniken spelar dock stor roll och kan begränsa utsläppen. Inga fastställda riktvärden för utsläpp av kveäveoxider finns . Vid försök att begränsa kväveoxidutsläppen ökar utsläppen av andra organiska föreningar. Stoftutsläppen, som kan innehålla många cancerogena ämnen, är stora framför allt vid torvförbränningen. Utsläppen av kvicksilver och bly är relativt höga. Stränga reningskrav måste därför ställas också vid torv- och biobränsleförbränning. Sålunda bör samma utsläppskrav som vid kolförbränning gälla för större anläggningar. Gränsvärdet för kväveoxidutsläppen bör därför sättas till per megajoule. Vid ledning av främst torv uppstår stora mängder aska. Askan innehåller flera miljöskadliga ämnen. Restprodukterna deponeras genomgående i kommunala deponier. En reglering av dessas skötsel och långsiktiga vård är angelägen liksom riktlinjer för deras placering. inleddes de första naturgasleveranserna i sydgasnätet. En fjärdedel av sydvästra oljeanvändning ersätts med gas. En övergång från eldningsolja till gas innebär från miljösynpunkt stora vinster. Kväveoxidutsläppen minskar med i förhållande till eldningsolja. Gasen ger inte heller någon aska att deponera. Gasen är dock ett fossilt bränsle och ger därför betydande utsläpp av koldioxid. Värmepumpsanläggningar är från miljösynpunkt överlägsna fossileldade system. De två tredjedelar av energin som kommer från vatten, mark eller luft åstadkommer ingen känd miljöpåverkan av betydelse. energin som tillförs i form av elström kommer normalt från vattenkraft eller kärnkraft med mycket liten miljöpåverkan. har dock problemet med freonutsläpp från värmepumpar uppmärksammats. Detta är allvarligt och utsläppen måste avsevärt minskas. Den tekniska utvecklingen på området går snabbt, varför värmepumpar utan freon bör vara ett faktum inom en relativt snar framtid. Det bästa sättet att minska miljöskadorna av energiproduktionen är att spara energi. En del miljöproblem har dock dykt upp i energisparandets kölvatten. Medelradonhalten i våra bostäder ökade kraftigt senare del, då ökad tätning av husen och värmeåtervinning minskade ventilationen. Höjningen av radonhalten uppgick till ett värde som motsvarade den ökade strålbelastningen på de människor som i drabbades hårdast av Tjernobylnedfallet. Radonhalten har sjunkit något men ligger fortfarande kvar på en hög nivå. Detta faktum representerar ett miljöproblem som måste åtgärdas. Värmeåtervinning genom att återcirkulera inomhusluft kan också ge miljöproblem i vår inre miljö. I hyreshus med ett stort antal rökare utsätts alla hyresgäster för de risker som sammanhänger med indirekt rökning. För allergiker kan återcirkulation av inomhusluften ge allvarliga problem även av andra skäl än rökningen. Det är alltså av stor vikt att utveckla energisparande på ett sätt som inte utsätter människor för nya risker. Inom samtliga samhällsområden måste värnandet av miljön prioriteras. Detta gäller inte minst inom kommunikationsområdet. Ett väl fungerande transportsystem är viktigt för samhällets funktion och utveckling. Detta går mycket väl att kombinera med en framsynt miljöpolitik. I , som är ett relativt glesbefolkat land, är fungerande, individuella transporter en förutsättning för att samhället skall fungera. Bilen utgör därvid ryggraden i det svenska transportsystemet. Åtta resor av tio sker med bil. Moderata samlingspartiet har i varit pådrivande för en snabb frivillig övergång till avgasrenade bilar, med stimulans i form av skatterabatter vid bilinköp eller på fordonsskatten. Den borgerliga regeringen i var tidigt starkt pådrivande inom EG och införde skatterabatter på avgasrenade bilar och på blyfri bensin med sikte på att införa ett obligatorium bilmodeller. har kommit på efterkälken under den socialdemokratiska regeringen. Inte fanns blyfri bensin att tillgå i rikstäckande nät. Våra moderata förslag om skattestimulanser för en övergång till avgasre- Mot. nade bilar och blyfri bensin vann bifall mot socialde- Jo751 Det förslag som efter valet lades fram av den socialdemokratiska regeringen var i stort sett en kopia av de krav vi moderater framfört och som socialdemokraterna motsatt sig . Detta riksdagsbeslut var ett stort steg mot renare luft. Luftföroreningarna från bilar kommer att ha minskat kraftigt. Diagrammet visar att utsläppsvolymerna för personbilarna är tillbaka till nivån , trots att bilbeståndet mer än tredubblats. Inom bilområdet har den katalytiska avgasreningen redan börjat verka. Åtgärder inom den befintliga bilparken måste dock uppmuntras. har också fattat ett beslut i denna riktning. Regeringen har dess värre inte tagit något initiativ i riktning mot att stimulera utsläppsminskningar. Detta är mycket beklagligt. För att erhålla ytterligare utsläppsminskningar bör den nuvarande accisrabatten för taxibilar kvarstå . Taxibilarna svarar för en stor del av persontransporterna. Miljöeffekterna av denna åtgärd blir därför stora. Tabell 5 visar varutransporternas nuvarande fördelning: Tabell 5: Godstransportarbete i miljarder ton km Varu- och materialtransporter måste fungera. Oberoende av valet av transportmedel skall huvudmålsättningen vara att transporterna skall vara så effektiva som möjligt. Detta ger positiva resultat inom miljövården. Järnvägs-, flyg- och vägtransporter skall komplettera varandra så att de utnyttjas på bästa sätt. Landsvägstransporterna står för en betydande del av utsläppen. Dieselutsläppen måste nedbringas. Detta kan ske genom skärpta utsläppskrav för dieselmotorer. I motion 1986/87:704 har vi föreslagit att USA-kraven även skall gälla i . föreslår samma obligatoriska krav som i på lastbilar . Vi kan, om EG inför liknande krav, stödja förslag. föreslår också en frivillig övergång stimulerad med skatterabatter fr. o. m. Vi biträder även detta förslag. Om den tekniska utvecklingen inte medger kväveoxidminskning bör stimulanserna även kunna utgå vid lägre utsläppsminskning. Med en fortsatt övergång till en miljövänlig bilism kan, enligt beräkningar utförda av statens väg- och trafikinstitut, utsläppen minskas så att kväveoxidutsläppen då uppgår till 66 000 tom mot - en minskning . Kolväteutsläppen skulle minska från till - en minskning . Koloxidutsläppen skulle minska från till , eller . Om så sker har ett stort steg tagits mot en miljövänlig bilism. roll i det svenska transportsystemet har inte förstärkts . På längre sträckor är dock järnvägen ett miljövänligare alternativ än godstrasnport på landsväg. Diskussionerna kring "ett nytt SJ är intressanta. Moderata samlingspartiet har vid många tillfällen framfört att SJ måste förändras i riktning mot en mer kund- och marknadsinriktad verksamhet. För såväl människor som företag är de viktigaste konkurrensmedlen tidsåtgång, komfort och pålitlighet. SJ bör i fri konkurrens med andra transportalternativ kunna utnyttja dessa fördelar. Kollektivtrafiken i större tätorter erbjuder ett miljöproblem. I och pågår intressanta försök med miljövänliga bussar, drivna av t. ex. vätgas. Dessa och liknande försök bör uppmuntras. Utvecklingen mot ett flyg med mindre miljöstörningar bör uppmuntras, liksom det buller flygtrafiken åstadkommer. Kväveoxidutsläppen från flygmotorer och kolväteutsläppen från avisning av flygplanen bör minskas. Erfarenheter visar att teknisk utveckling genererar energisnålare och mer miljövänliga lösningar. Det gäller inte minst inom transportområdet. För att uppmuntra och påskynda den tekniska utvecklingen skall politiker fastställa gränsvärden i stället för att i detalj binda upp besluten i olika tekniska lösningar. Via rabatter, avgifts- och skattenedsättningar kan processen påskyndas. Stratosfären innehåller ett ozonlager som skyddar jordytan från ultraviolett strålning. uttrycktes oro för att freonet (= halogenerade kolväten) kunde skada detta ozonlager. Freonerna kan he en livslängd i atmosfären . Det skulle kunna ta ett par årtionden till för ozonlagret att återställas. Två omfattande studier av risken för dessa skador gjorda av världsmeteorologorganisationen och det amerikanska EPA har fördjupat kunskapen och utgör underlag för de globala förhandlingar som resulterade i en glädjande överenskommelse i om minskning av freonerna. Protokollet, som undertecknades av 24 länder, föreskriver kraftiga minskningar av ozonförstörande kemikalier och representerar en gemensam ansträngning att minska riskerna av fortsatt användning av dessa kemikalier. Det är en historisk överenskommelse mellan nationer för gemensamma åtgärder för att förhindra en framtida skada. har enhälligt antagit en resolution som uppmanar alla medlemsländer att ansluta sig till Montrealprotokollet. Användningen av freoner var relativt på grund av förbudet i inånga industriländer, bl. a. i och , att använda Mot. freoner i aerosolförpackningar. Minskningen på detta användningsområde Jo751 förtogs emellertid snabbt fr. o. m. , då de nya användningsområdena tog överhand. Montrealprotokollet föreskriver en sänkning av freonanvändningen och räknat års nivå. En annan viktig del av protokollet är bestämmelsen att föreskrivna minskningar av freoner och haloner skall kunna revideras om sammanställningar av vetenskapliga och andra data talar i den riktningen. En utvärdering av effekterna av åtgärder enligt Montrealprotokollet utförd enligt de beräkningsmodeller som ligger bakom överenskommelsen visar att ozonlagret skulle minska fram , om den helt övervägande delen av världens länder var solidariska med överenskommelsen. En utveckling utan kontroll - med den ökningstakt i användningen av freoner och haloner som vi haft - skulle på motsvarande sätt minska ozonlagret med och ge omfattande skador på växt- och djurliv. Hudcancerfallen skulle öka mycket kraftigt. En ensidig svensk handlingslinje som syftar till en 80-procentig minskning av freonanvändningen skulle minska skadan på ozonlagret med 1/50 000 och har alltså i praktiken ingen betydelse. Trots detta bör visa sin solidaritet med världssamfundet genom att kraftfullt och bestämt visa sin vilja att med råge uppfylla Montrealprotokollets krav. bör också fortsätta att aktivt deltaga i det omfattande vetenskapliga arbetet för att förklara ozonhålet över , som inte kan förklaras av använda vetenskapliga modeller. Vi i måste emellertid också vara medvetna om att vår egen freonanvändning ingår som en viktig del i våra energisparande åtgärder. Tillverkningen av högisolerande material för hus och kyl- och frysskåp är ett exempel. Freonanvändningen i värmepumpar är ett annat. Dessa områden svarar för två tredjedelar av freonanvändningen. Det nordiska ministerrådet har kommit överens om att minska freonanvändningen . Enligt beräkningar gjorda av bör detta mål kunna uppnås genom frivilliga överenskommelser med berörda industrier. Som ett komplement bör emellertid regeringen föreslå gränsvärden för freonutsläppen vid plasttillverkning. Förbränning, återvinning m. m. Negativa miljöeffekter uppkommer vid såväl förbränning som deponering av hushålls- och byggavfall. Intensifieringen av återvinningen minskar miljöskadorna. Denna andel avfall i fjärrvärmeproduktionen är . Andelen förväntas stiga till . Kan inte tillfredsställande förbrännings- och reningsmetoder åstadkommas bör avfallshanteringen organiseras utan förbränning. Vid rätt hantering kan avfall utgöra en resurs som kan återföras till produktionen. Återvinningsprodukterna måste vara av god kvalitet och innehålla låga halter av miljöförstörande ämnen. En ytterligare satsning på källsortering både i företag och hushåll bör göras. Denna bör göras både praktisk och bekväm. Nedlagda soptippar finns över hela . Läckage och föroreningar till omgivningen och negativ påverkan av såväl yt- som grundvattnet riskeras. Åtgärder för att förhindra detta måste vidtas. En förutsättning är att en inventering av gamla tippar sker och att riskanalyser görs. I nuvarande större deponier bör miljöövervakningen utökas. Särskilt viktigt är det när nya typer av avfall deponeras, t. ex. det starkt förorenade slammet från rökgaskondenseringsanläggningar vid förbränningsanläggningar. Dioxiner är organiska klorföreningar som kan uppkomma vid förbränning av kolhaltigt organiskt material. De är extremt giftiga. Avfallsförbränningen är en huvudkälla. Med s. k. rökgaskondensering kan merparten av dioxinerna frånskiljas röken. Metoden är särskilt intressant, eftersom den också ger en värmeåtervinning. Regeringen har fastställt gränsvärden för dioxinutsläpp vid förbränning i nya anläggningar till /m3 luft och till max /m3 luft i äldre anläggningar. Med hänsyn till dioxinets extrema giftighet bör det gränsvärde, som gäller nya anläggningar efter en övergångstid även gälla äldre anläggningar. Miljömärkning av produkter som framställs på ett miljövänligt sätt och som inte förorsakar miljöproblem vid avfallshantering kan vara en bra metod att stimulera framtagande av sådana produkter. Ett sådant system infördes i och omfattar nu över 1 000 produkter, som förses med FN:s miljöemblem med den blå ängeln. Erfarenheter från det västtyska systemet bör, enligt vår mening, kunna ligga till grund för ett eventuellt införande av motsvarande system i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett fördjupat samarbete med EG, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöskyddslagens sanktionssystem, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljökonsekvensbedömningar, [ att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett ökat utbud av kurser i miljöfrågor vid tekniska högskolor,1] 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nationalparker, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om och , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den planerade Kirunaparken, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sjaunjaområdet bör bli nationalpark, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarandet av Stora Alvaret, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om naturreservat, 11. att hos regeringen begär utvärdering om huruvida syftet med nuvarande naturreservat är uppfyllt, 12. att hos regeringen begär förslag till ändringar av naturskyddslagen i syfte att skydda utrotningshotade arter, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enskilda initiativ för att vårda och bruka äldre kulturlandskap, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning till markägare för försvårande av pågående markanvändning och för vård av värdefulla naturmarker, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyddet av genetiska resurser hos vilda växter och djur, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fauna- och floravårdskommittéerna vid SLU,