mot · GB02Ub231 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub231 om nytt statsbidragssystem för fristående skolor I vårt mångkulturella samhälle råder många olika tankar och meningar om moral, värderingar, pedagogik, filosofi och tro. Den svenska skolan skall enligt läroplanen vara livsåskådningsmässigt neutral. Detta är i sig en omöjlighet. Skolan förmedlar genom lärare, läromedel och läroplan värderingar till eleverna. Det deklareras dock aldrig vilka värderingar som ligger till grund för den svenska skolan - och de är inte heller enhetliga. Många föräldrar känner oro för vilka värderingar som skolväsendet förmedlar och skulle gärna se en skola med en klart deklarerad värderingsgrund. KdS förordar att den allmänna skolan förankras i de kristna grundvärderingarna. En värdeförankrad skola måste kombineras med generösa regler för den som önskar en annan form eller etisk grund för skolan. Enligt de nuvarande bestämmelserna i den svenska skollagen får eleverna fullgöra sin skolplikt i fristående skolor om dessa är godkända för ändamålet. Fristående skolor kan godkännas om skolan förmedlar kunskap och färdigheter som motsvarar vad den ordinarie förmedlar och även i övrigt svarar mot skolans allmänna mål. Godkännande utfärdas nu av skolstyrelsen i den kommun där det avses att skolan skall meddela sin undervisning. I årets budgetmotion föreslås att godkännande i stället skall utfärdas av länsskolnämnderna för att en mer enhetlig praxis skall uppnås. För att en fristående skola skall få bidrag till sin verksamhet krävs att regeringen beslutar därom. I regeringens budgetproposition 1987/88:100 föreslås en förändring av de grundläggande förutsättningarna för statsbidrag till fristående skolor. Kravet på att varje enskild skola skall ge erfarenheter av värde för föreslås slopat. I stället föreslås att en fristående skola för att komma ifråga för statsbidrag bör ha en prägel som i något avseende avviker från . Det innebär att skolor vilkas verksamhet bedrivs utifrån en särskild pedagogisk verksamhet eller som på annat sätt bedriver en påtagligt annorlunda upplagd verksamhet kan ifrågakomma för statsbidrag. Detsamma föreslås gälla skolor med konfessionell prägel. Detta förslag ligger helt i linje med vad KdS tidigare föreslagit varför vi hälsar det med tillfredsställelse. Rätten att bedriva alternativ skolverksamhet är emellertid ingen verklig rätt så länge de alternativa skolorna inte tillerkänns ett med det allmänna skolväsendet likvärdigt stöd. Det självklara borde vara att de skolor som 1987/88 Ub231 Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till nytt statsbidragssystem för fristående grundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om ett lika stöd som det som gäller för det allmänna skolväsendet. uppfyller skollagens krav ges kommunalt och statligt stöd i enlighet med vad som gäller för den allmänna skolan. Att neka fria skolor de förmåner, som för den allmänna skolan är självklara, innebär risker eftersom dessa skolor kan tvingas ta ut en avgift av föräldrarna för barnens skolgång. Detta leder till segregation och en valmöjlighet endast för de bättre bemedlade. För att skapa verklig valfrihet krävs därför ytterligare förändringar av reglerna för statsbidrag till fristående skolor.