mot · GB02Ub224 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub224 av och () om lärlingsutbildningen om yrkesutbildningens framtid har fått ett mycket positivt mottagande av remissinstanserna. Det är viktigt att förslagen snart förverkligas. Regeringen säger att man avser återkomma till med förslag att inleda en treårig försöksperiod från och med /89. Propositionen utlovades men har skjutits . En ökande del av undervisningen bör förläggas till arbetsplatser, särskilt under det tredje året som föreslås förlänga de tvååriga linjerna. Detta är ett mycket viktigt förslag. Regeringen säger sig vara förvissad om att ett omfattande kursplanearbete fordras, innan en modernisering kan komma i gång över hela fältet. Ordentlig tid krävs också för planering och förberedelser i övrigt. Arbetsplatsförläggning och ett större inslag av allmänna ämnen ger anledning till ingående pedagogiska överväganden. Detsamma gäller även de rent yrkespedagogiska frågorna. Praktiskt vunna erfarenheter behöver komma in i bilden (s. 23, bil. 10 budgetpropositionen). Risken tycks överhängande att man ytterligare fördröjer denna viktiga reform och huvudsakligen teoretiserar kring sådant som bara kan utformas i den praktiska verkligheten. 5000 elevplatser är också enligt vår mening otillräckligt. När det gäller arbetsplatsförläggningen är det angeläget att den får sådana villkor att småföretag har praktiska och ekonomiska möjligheter att ställa upp. Det statsstöd som mästare får för undervisning av lärlingar är alldeles otillräckligt. Egentligen borde mästarna uppbära en lärarlön när de åtar sig lärlingar. Undervisningen är mycket tidskrävande därför att den måste ske från människa till människa, en i taget. Med den ekonomiskt pressade situation som mästarna befinner sig i hinner de inte lära upp lärlingar när de också skall få företaget att gå ihop genom att själva utföra hantverket och betjäna kunderna. Det är väsentligt att hantverksskickligheten bibehålls i vårt land. Hur man än ser på utvecklingen kommer denna kunskap att bli allt viktigare . Om den nya tidens näringsliv innebär att färre människor behövs i den direkta produktionen, kommer vi rimligen att få tid att tillverka och råd att köpa sköna ting med den känsla för material och form som bara hantverk kan ge. Och om, vilket inte är otroligt, viktiga funktioner skulle saboteras i det sårbara näringsliv som utvecklas, då behöver vi hantverket ännu mer. Vi gör oss nu urarva en stor del av den mellannivå av industriell kompetens som en gång slog ut hantverket. Vi litar till system där yrkeskunskapen tagits ifrån människan och byggts in i maskinerna genom den moderna regler- och styrtekniken. Det innebär en stor trygghet att det i vårt land också finns människor med det handlag och den skicklighet som kan ta fram det vi behöver utan att vara beroende av dyra maskiner och stora system som vi inte har kontroll över. Samhället måste säkerställa hantverkets kontinuitet. Det kan bara ske genom mästarnas lärlingsverksamhet. SÖ bör få i uppgift att ta upp förhandlingar med mästarna och SHIO Småföretagen för att komma fram till den ersättning som är rimlig för att mästarna skall ha råd att ta lärlingar. Med hänvisning till det anförda yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillräckligt statsstöd till lärlingsutbildning. 1987/88 Ub224