mot · GB02Sf534 · 1988-01-26 00:00:00 — Invandrareleverna får på detta sätt inte den grundläggande förståelse för svenska språket som är en förutsättning för vidare studier. Extra undervisning i svenska kan anordnas dels i form av stödundervisning, dels i utbyte mot timmar i den ordinarie undervisningen (dock får aldrig mer än bortfalla från ämnet svenska) och därmed ha formen av undervisning i svenska som andraspråk. Ämnet svenska som andraspråk ger dock inte behörighet till högre studier. SO har konstaterat att behovet av undervisning i svenska som andraspråk endast täcks till tre fjärdedelar. SÖ konstaterar vidare att inte alla de elever som av lärarna bedöms behöva det, kommer i åtnjutande av denna under visning samt att ämnet har en oklar status. 1 budgetpropositionen anför Mot. utbildningsministern att han är medveten om problemen, men att detta inte Sf534 föranleder några åtgärder från regeringens sida. Ministern anser att problemen bottnar i de enskilda skolornas tjänstefördelningsrutiner som kan behöva ses över när det gäller gymnasieskolans extra undervisning i svenska och inte bestämmelserna i kursplanen i ämnet. I likhet med SÖ anser att det bör ske en reformering av ämnet svenska som andraspråk. Ämnet skall kunna studeras helt eller delvis i utbyte mot ämnet svenska och/eller som utökad studiekurs. Undervisningen i svenska som andraspråk måste komma in i undervisningen så att även elever med annat modersmål än svenska får en grund att stå på för att klara av vidare studier. Det är av vikt att lärarna som undervisar i svenska som andraspråk har utbildning för just detta. Ämnet bör ha en egen läroplan och ge en kompetens som motsvarar svenskämnet för elever med svenska som förstaspråk. Enda skillnaden mellan det ordinarie svenskaämnet och svenska som andraspråk blir att undervisningen och innehållet anpassas till tvåspråkiga elever. Av denna anledning menar att svenska som andraspråk bör ge behörighet till högre studier. Minoritetsgrupper måste ha stöd för att kunna bevara och utveckla sin kultur. De egna organisationerna och trossamfunden spelar en viktig roll och skall stödjas. Antalet medlemmar inom de s. k. invandrarsamfunden har ökat kraftigt. Dessa samfund har ca 250 000 medlemmar och verkar ofta under mycket knappa omständigheter. tillsattes en grupp för att se över reglerna för statligt stöd till invandrarnas trossamfund. Arbetsgruppens resultat har redovisats. Trots detta har det inte kommit något förslag från regeringen. Från sida förväntar vi oss ett förslag . Respekten för andra kulturer och religioner är ett centralt inslag i ett liberalt samhälle. En sådan inställning är inte minst viktig när det gäller invandrares ställning i samhället och värnandet av invandrarnas rätt att utöva sin egen kultur och religion. För detta krävs tolerans, information och framför allt en vilja till flexibilitet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om viseringstvånget för flyktingar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens agerande i förhållande till vad gäller asylsökandes inresa i , [att beslutar om rätt till offentligt biträde för alla asylsökande i enlighet med vad som anförs i motionen1], [att uttalar att den allmänna rättshjälpen skall gälla Mot. även vid överklagan om beslut om flyktingstatus och för utfärdandet Sf534 av resedokument1], 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om första asyllandsprincipen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om motivering av beslut i asylärenden, 5. att hos regeringen begär att invandrarverket ånyo påminns om sitt uppdrag i riksdagsbeslut avseende dokumentation och spridning av praxis vid behandling av ansökningar om uppehållstillstånd, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förvarstagande av asylsökande, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att asylsökande ges skäligt rådrum och möjlighet att lämna landet under värdiga former, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att föräldrar inte utvisas om det innebär att de skiljs från minderåriga barn, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre utredningar av barnens situation i asylärenden, 10. att beslutar anslå . på anslag D 3, dvs. 1,1 milj. kr. utöver regeringens förslag, för att upprätta ett specialteam för flyktingbarn vid PBU i enlighet med vad som anförs i motionen, 11. att beslutar om ett förbud mot att ta barn i förvar, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av förkortade väntetider i asylärenden, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna att tillåta beredskapsarbete under asylsökandes väntetid, 14. att hos regeringen begär en plan för tillfälliga lösningar då flyktingmottagningarna får för stor belastning, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernas insatser i flyktingmottagandet, 16. att beslutar att överflytta beslut om direktavvisningar från polismyndigheten till invandrarverket, 17. att begär att regeringen närmare utreder möjligheten att skapa från invandrarverket fristående asylnämnder i enlighet med vad som anförs i motionen, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en bredare översyn av utlänningslagen i enlighet med vad som anförs i motionen, 19. att begär att regeringen tar internationella initiativ på flyktingområdet i enlighet med vad som anförs i motionen, 20. att begär att regeringen tar initiativ till ett samordnat nordiskt agerande i enlighet med vad som anförs i motionen, 21. att beslutar att höja flyktingkvoten med 250 flykting- Mot. 1987/88 ar, Sf534 22. att beslutar anslå 1 . på anslag D 5, 23. att beslutar anslå 1 . på anslag D 6, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om UHÄ:s uppdrag att utreda hur tillgången på tvåspråkig personal skall kunna förbättras2], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för invandrarkvinnor-1], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om UHÄ:s arbete med att utvärdera utländska examina3], [att begär att regeringen upphäver sitt beslut om väntetid innan sfi får påbörjas3], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om asylsökandes rätt till grundskole- eller gymnasiestudier3], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidragen till svenska för invandrare3], [att hos regeringen begär ett förslag till statsbidragssystem som innebär att bidragen för hemspråksträning och hemspråksundervisning slås samman i enlighet med vad som anförs i motionen3], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenska som andraspråk3], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidragen till invandrares trossamfund4]. 1 1987/88 :Ju718 2 I987/88:So262 3 1987/88 :Ub360 4 1987/88 :Kr505 20 fp) fp) fp) fp)