ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02T912 · 1988-01-18 00:00:00 — om omprövning av beslutet om postkupéer på järnvägssträckan StockholmUmeå beslutade att fr. o. m. dra in postkupéerna mellan och . Bakgrunden till beslutet var enligt kommunikationsministern att järnvägstidtabellen skulle ändras för de tåg som tågkupéerna skulle framföras i. Flyget skulle därefter svara för transporten genom ordinarie postflyg . Detta skulle innebära en besparing av 7 milj. kr. Åtgärden innebar att 15 man blev arbetslösa i , kommun i . Dessa kom senare att få sorteringsarbete åt Tipstjänst, ett osäkert och monotont arbete. Personalen vid masspostsorteringen i varnade för den försämrade service som sannolikt kommer att uppstå främst för företagsamheten i och inland. Framför allt var oron stor för servicen vad gäller de s. k. företagspaketen. Personalen hade egna förslag om en förändring av verksamheten genom att postkupéerna skulle gå till . Detta förslag innebar att spridningsturerna måste förändras . Detta förslag accepterades inte varför beslut fattades att postkupéerna skulle dras in och flyget tog över distributionen. Besparingen på 7 milj. kr. skulle åstadkommas genom att transporterna skedde med ordinarie postflyget Arlanda-Umeå-Luleå. Efter omläggningen har det visat sig att posten till måste ske med ett extra plan . Under högsäsong har fyra plan transporterat post till . Spridningsturerna i har måst senareläggas . Dessutom förekommer oupphörligt klagomål från företagare i inlandet som på grund av denna omläggning har fått en försämrad service som innebär att företagspaketen inte kommer fram . Framför allt serviceföretagen drabbas som har att tillhandahålla snabb och effektiv service även i glesbygden. Uppenbara problem uppstår för exempelvis skogsentreprenörerna och de verkstäder som har att hålla maskinparken i gång. Enligt svar från kommunikationsministern var oron för försämrad service obefogad. Trots detta har en uppenbar försämring skett, till stor nackdel för de företag som ligger i och inland. beslutade regeringen om en ny verkstadsförordning för de statliga myndigheterna och affärsverken. I denna förordning ålades generaldirektörerna att följa upp regeringens mål för regionalpoliti Därtill har industriministern vid ett otal tillfällen påpekat det ansvar Mot. som åligger övriga politikerområden när det gäller regeringens regionalpo- T912 Indragningen av postkupéerna mellan och har skapat arbetslöshet i landets värst drabbade skogslän. Den har vidare åsamkat postverket dryga kostnader som inte fanns med i den utredning som förelåg vid beslutet, genom det extra flyg som måste gå till . Regeringen bör därför ge postverket i uppdrag att skyndsamt ompröva beslutet. Vilket bör innebära att postkupéerna bör återinföras på sträckan StockholmUmeå. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att postverket får i uppdrag att ompröva beslutet om postkupéer på sträckan StockholmUmeå.
mot · GB02T913 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:T913 av () om länshuvudmännens rätt att bedriva trafik beslutade socialistiska majoritet att efter en fyraårig övergångstid ge länshuvudmännen rätt att utan krav på linjetrafiktillstånd bedriva den trafik som de har ansvaret för. skall tidigare meddelade tillstånd till sådan trafik upphöra att gälla. Eftersom detta beslut gav länshuvudmännen en faktisk monopolsituation i de fall där de själva i betydande utsträckning svarar för trafiken yrkade avslag på propositionen. 1984/85:168.) Denna kritik bemötte utskottsmajoriteten med följande skrivning i betänkandet: Det framstår vidare, även enligt utskottets uppfattning, som osannolikt att huvudmännen i sin upphandling skulle agera på ett sådant sätt att det endast skulle återstå en säljare av busslinjetrafik i området. Som föredraganden framhåller har huvudmännens kritik mot nuvarande koncessionssystem i väsentlig utsträckning tagit sikte på avsaknaden av konkurrens inom busslinjetrafiken. (/85:30.) Syftet var som framgår av ovanstående citat och givetvis även av propositionen att konkurrens skulle skapas på trafikområdet - inte undanröjas. Möjligen kommer även detta att bli resultatet av förslaget dock givetvis med ett väsentligt undantag nämligen de län där länshuvudmännen etablerat sig som bussbolag och strävar efter en faktisk monopolsituation. Någon som helst möjlighet att skapa en konkurrenssituation i dessa län kommer inte att existera. Dels vill ju länshuvudmännen inte ha någon konkurrens. Dels framstår det ju som ekonomiskt orealistiskt att länshuvudmannen/länsbussbolaget skulle föredra att hyra in trafik i stället för att utnyttja de egenägda bussarna. Denna situation framstår från konkurrenssynpunkt som orimligt. Att genom ett reglerat upphandlingsförfarande garantera konkurrensen framstår inte heller som en framkomlig väg. Länshuvudmännen kan ju alltid bjuda under eftersom hans kostnader inte kan särskiljas på ett tillfredsställande sätt. Resultatet blir därvid status quo. Andra medel måste väljas. Den enda framkomliga vägen förefaller att vara att lagstifta om att huvudmännen inte får bedriva den trafik som de är satta att administrera. 1* 1987/88.3sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i lagen om rätt att driva viss linjetrafik i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02T914 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:T914 av m. fl. (fp) om persontransportstödet Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:A426 hemställs att beslutar att inte bara resa för anställd person utan även egenföretagare skall vara berättigad till persontransportstöd. () () () () () () () ()
mot · GB02T915 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:T915 av och () om postverkets tidningsdistribution och lantbrevbäringen Postens service var på flera områden bättre . Det som skett och sker under benämningen rationalisering är sällan eller aldrig till gagn för allmänheten. Ett exempel är den försämrade tidningsdistributionen på järnväg. I en motion under förra (1986/87:T924) redovisade vi bl. a. hur omöjligt det är att som prenumerant få en landsortstidning i på utgivningsdagen. Enligt uppgift från postverket skulle en förbättring ske. Så har dock inte blivit fallet. Gamla nyheter via posten är det också omöjligt att kunna köpa landsortstidningar utgivningsdagen även på centralt belägna järnvägsorter, exempelvis . Trots att ett flertal tåg från bl. a. stannar i lämnas inte tidningar från den utgivningsorten av tåget. De sänds först till för att skickas vägen tillbaka till ! ledning borde förstå att dagstidningar är nyhetstidningar och att ingenting är så gammalt som gårdagens tidning! Orsaken till dygnsförseningen uppges vara att järnvägens postkupéer i dessa fall inte är bemannade. uppges det att planer föreligger att helt slopa postkupéer från . Så är för övrigt redan fallet då sista postlådan i töms . När det gäller postverkets tidningsdistribution på landsbygden och i vissa tätorter har postverkets generaldirektör uppgett att denna skall bli kvar, men att det kommer att kosta skjortan! Om detta skall innebära en mycket fördyring kommer det inte bara att drabba tidningsföretagen utan också prenumeranterna. Tidningsföretagen torde i ett sådant läge komma att överväga annan distribution än postverkets för samtliga veckans dagar. går då miste om hela den stora intäkt som tidningsdistributionen ger. Därmed riskeras att postverket kompenserar bortfallet genom ännu högre porton för brev. Lantbrevbäringen är mestadels uppskattad genom den service som lantbrevbäraren ger allmänheten i dess egenskap av postkunder. Men - de flesta linjer är så långa att en stor del av postkunderna får vänta på sin post däribland dagstidningar - ända till eftermiddagen! Detta kan inte betraktas som acceptabelt! bör ha goda möjligheter att bättre tillgodose landsbygdsbefolkningens berättigade krav på postservice. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att postverket får i uppdrag att förbättra tidningsdistributionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnadshotet, 3. att hos regeringen begär att postverket får i uppdrag att bättre tillgodose landsbygdsbefolkningens krav på postservice. () ()
mot · GB02T916 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:T916 av () om riksfärdtjänsten Riksfärdtjänsten tillkom för att ge människor med stora funktionshinder möjlighet att på lika villkor som andra kunna göra längre resor. Inrättandet föregicks av en treårig försöksverksamhet och i riksfärdtjänstnämnden ingick företrädare för de handikappades riksorganisationer. När riksfärdtjänsten permanentades blev ansvarig myndighet. Från flera håll påtalas nu att användarna av riksfärdtjänsten upplever denna som mycket krånglig. har överlåtit till att utföra och vara beställningscentral för alla resor med taxi eller färdtjänstfordon. Man upplever från de handikappades sida denna ordning som mycket byråkratisk, svårigheter att komma fram på telefon och långa ovissa väntetider på biljetter och besked. Däremot tycks resebyråservicen vad gäller tåg- och flygresor fungera bra. Mot denna bakgrund finns det nu anledning att se över Riksfärdtjänstens organisation. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av riksfärdtjänsten.
mot · GB02T917 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:T917 om placering i postverkets organisation Enligt uppgift förbereder postverket en översyn över nuvarande organisation, där framför allt förhållandena i skall ses över. Den omorganisation som genomfördes , då upphörde som egen postregion och överfördes till postregion, kunde med hänsyn till regionala olikheter redan då ifrågasättas. Dessa olikheter har senare förstärkts i och med att och postregioner lagts samman i en gemensam region, benämnd Södra postregion. Erfarenheterna visar nu att Stockholmsproblemen fått en alltför stor dominans gentemot de glesbygdsproblem som finns på . Detta medför att blir alltmer udda i sammanhanget, det finns ingen gemensam nämnare som sammanhållande faktor. För att garantera en god postal service på borde därför i en omorganisation återgå till att utgöra en egen postregion. Ett annat alternativ kan vara att flyttas till region som har större kunskap och erfarenhet av liknande postservice som ett glesbygdslän som behöver. Inom ramen för 90 arbetas många positiva idéer fram och kommer troligen mindre konventionella lösningar att krävas för att klara glesbygdens service över huvud taget och där är det viktigt att postservicen kan integreras med övrig samhällelig verksamhet. Sådana samarbetsfrågor underlättas alltid om besluten kan fattas på regional nivå, vilket då är ett skäl för att återföra till att utgöra egen postregion. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att postverket får i uppdrag att förändra organisationen så att återgår till att utgöra egen postregion alternativt förs till en postregion med motsvarande regionala förutsättningar.
mot · GB02T918 · 1988-01-22 00:00:00 — av () om kostnaderna för expressbrev 1987/88 T918-924 Över statsbudgeten ges ett anslag till postverket som ersättning för statliga tjänstebrev. Systemet med tjänstebrev är dock inte tillfredsställande, eftersom det direkta kostnadsansvaret saknas för varje enskild statlig förvaltning. Särskilt kan det gälla vid valet mellan att sända tjänstebrev som vanlig försändelse eller som expressbrev. Tjänstebrev som går som expressförsändelse förorsakar också postverket extra kostnader utan någon direkt kompensation. För att undvika risken för missbruk och öka kostnadsansvaret vid tjänsteförsändelser, bör expressbrev bekostas direkt av avsändaren. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnaderna för expressbrev.
mot · GB02T919 · 1988-01-22 00:00:00 — av m. fl. (fp) om handikappanpassningen av kollektivtrafiken Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1987/88:So235 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av handikappanpassningen av kollektivtrafiken. () () () () () () () ()
mot · GB02T920 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:T920 av () om förenklade posttaxor har två postslag för brev: A-post med normal befordran (målsättning av breven framme ) och B-post (utdelning på tredje dagen). B-post måste vara minst 100 försändelser, måste lämnas på postkontor och antingen måste avsändaren ha ett årsabonnemang eller betala varje gång. Ett bättre system är: Genom att slopa antalsgränsen kan alla sända ekonomibrev. Särskilda B-postmärken säljes och breven kan lämnas i alla brevlådor. På större orter och vid postkontor bör särskilda B-postlådor finnas för att underlätta sortering. Höj lägsta viktgränsen från 20 till t. ex. . Därigenom kan betydligt fler brev automatsorteras, vilket blir billigare. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att postverket utreder en förenkling av posttaxan i enlighet med motionens förslag. 1 * 1987/88.
mot · GB02T921 · 1988-01-21 00:00:00 — 1987/88 :T921 av och () om portokostnaderna för svenska tidningar till utlandet Utlandssvenskar har bekymrat kunnat iaktta att kostnader för dagstidningar, prenumeration och portoavgift stigit kraftigt . Redovisningar, som skedde , kunde konstatera att prenumerationsavgifter ökat med dryga . Under samma tidsrymd hade emellertid portoavgiften ökat med . Att få en tredubbling av portokostnaderna innebär att många svenskar, boende utomlands, ansett att det blivit för dyrt att hålla sig med en svensk dagstidning. Detta är att beklaga då dagstidningarna oftast är oöverträffade att informera från det egna hemlandet. En mycket stor grupp svenskar befinner sig ständigt utrikes. SIDA-anställda, utsända av utrikesförvaltning eller ideella organisationer, torde med familjemedlemmar inräknade uppgå till mer än 30000 personer. Svenskar, som längre eller kortare perioder befinner sig utomlands av skilda anledningar, torde uppgå till 200000 eller mer. Särskilt viktigt med en svensk hemmakontakt blir det för en mycket stor grupp av dessa personer. De som är i särskilda uppdrag finner att det sociala och kulturella utbytet på den nya orten oftast blir mycket smalt. Därför spelar hemlandets tidskrifter en oerhörd roll. I motioner har vi tidigare påpekat detta förhållande. ställde sig då kallsinnig till förslaget att ta något särskilt beslut i anledning av vårt förslag om att regeringen borde se över kostnaderna för att underlätta utlandssvenskars möjlighet att läsas svenska tidningar. Mot detta kan invändas, att många länder tillämpar särskilt låga postavgifter för böcker och tidningar som sänds till utlandet, i avsikt att underlätta spridningen av den egna kulturen till sina medborgare som befinner sig i andra delar av världen. Det svenska nyhetsutflödet är av den karaktären och kvaliteten att det är angeläget att de kan spridas också till medborgare som befinner sig utomlands. Vår mening är att det är en både nationell och kulturell uppgift att underlätta ett sådant utbyte. Med hänvisning till det anförda vill vi därför föreslå att begär att regeringen ser över kostnaderna, främst portokostnaderna, i avsikt att underlätta utlandssvenskars möjlighet att läsa svenska tidningar.
mot · GB02T923 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:T923 av och () om egen postadress och nytt riktnummer för är ett samhälle som det expanderat kraftigt och som är inne i ett intensivt utvecklingsskede i har gått i fusion med . Som en följd av detta kommer tillverkningen av hygienprodukter att överföras från och till . Företaget som sysselsätter 700 personer kommer att behöva nyanställa ytterligare ett hundratal. Vägnätet runt har rustats upp, bl. a. har en helt ny väg tillkommit mellan och . Järnvägen VetlandaJärnforsen har breddats och ett nytt stamspår till byggts - en statlig satsning på 90 milj. kr. De ökande godsmängderna till och från har härigenom kunnat transporteras på ett tillfredsställande sätt. Ytterligare sju företag har etablerat sig i en gemensam lokal om som rymmer lager, kontor och produktionslokaler. Det är emellertid otillfredsställande att inte har någon egen postadress och att postförsändelserna går över . Ett starkt önskemål från invånarna och företagen är att man skall få egen postadress dock med bibehållen lantbrevbärning. hör till kommun och bör höra till samma riktnummerområde som centralorten och kommunen i övrigt. Sedan gammalt hör till Mariannelundsområdet, vilket är ägnat att fördyra telefonkostnaderna för kommuninvånarna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av egen postadress och nytt riktnummer för samhälle. () ()
mot · GB02T925 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88:T925 fe3 om utlokalisering av delar av postgirots verksamhet Mot. En fortsatt utlokalisering av verksamheten från det överhettade är nödvändig. står rustat för att kunna ta emot verksamheter eller delar därav utan att negativa konsekvenser skulle uppstå. Tekniska förutsättningar finns för att ta emot postgirot eller delar av det till . Väl lämpade lokaler för denna typ av verksamhet finns tillgängliga. Rekryteringsförutsättningarna är goda och möjlighet till integration mellan boende och arbete finns. En förändring i den psykiatriska vården innebär en avveckling av Furunäsets sjukhus i . Där arbetar ca 300 människor, i huvudsak kvinnor, vilka mister sina anställningar. För att skapa ny verksamhet vid Furunäset har kommun tillsammans med HSB bildat ett bolag, som förvärvat området och fastigheterna. Ambitionen är att omvandla sjukhusområdet till ett område som inrymmer såväl arbete som boende och rekreation. Inriktningen är att etablera verksamheter med hög kompetensnivå inom tjänsteproduktionen. Totalt finns på det 45 ha stora området lokaler varav i en huvudbyggnad. Byggnaden är i mycket gott skick och väl lämpad för tjänsteproduktion. Förutsättningarna för en lyckad etablering i är goda, inte minst med tanke på de befintliga resurserna, som innebär väsentliga kostnadsfördelar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet till utlokalisering av delar av postgirots verksamhet till . 1 1987188.3 sami.
mot · GB02T926 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T926 av och () om persontransportstödet Det särskilda persontransportstödet har tillämpats . Stödet kom till för att minska de norrländska företagens kostnader för de nödvändigaste personkontakterna med södra delarna av . I alla regionalpolitiska sammanhang framförs betydelsen av fungerande kommunikationer till ett rimligt pris. För ett långsiktigt, bärkraftigt näringsliv utgör kommunikationerna en av de viktigaste hörnstenarna. Förväntningarna var också stora inför det bidrag som utlovades för att minska resekostnaderna för de enskilda företagen. erfarenheter av stödet visar det sig att regler och anvisningar kraftigt begränsar utnyttjandet av detsamma, vilket inte minst 1986/budgetredovisning visar. För detta budgetår avsattes 24 milj. kr. varav drygt 5 milj. kr. har utbetalats i persontransportstöd. För /88 anslogs 18,6 milj. kr. och föreslår regeringen 15 milj. kr. Utnyttjandet av persontransportstödet och den av regeringen fortgående minskningen av anslaget för detsamma visar att stödformen inte anpassats till den verklighet som styr resandet för det norrländska näringslivet. Farhågor om att stödet skall upphöra och omvandlas till ett bidrag för anslutningstrafik till fjärrtåg och flyg föreligger. I varje fall nämns detta som ett alternativ i utredningen om norrlandstrafiken (Ds K 1987:14). har också för sin del konstaterat att föreskrifterna utformats alltför restriktivt och därmed till en viss del beslutat att utvidga nu gällande förordning. Vi anser att det finns ytterligare skäl att lätta på restriktionerna. Vi för särskilt fram två områden: Ändring av zonindelningsgränsen så att affärsresor till företag i mellersta och andra skogslän blir stödberättigade. Stöd bör även utgå för resor mellan orter inom stödområdet och orter belägna inom , , , , , , , och kommuner. Även orter söder därom bör komma i fråga. Därmed skulle en resa mellan Umeå-Arlanda-Borlänge bli stödberättigad. Det är inte ett regionalpolitisk! önskemål att utlokaliserade statliga företag till skall orsaka ett företag ökade resekostnader för ett besök hos detsamma. Som exempel kan nämnas, kommer ett besök vid 1987/88 T926 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om ändrad zonindelning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att egenföretagarens resor skall ingå i persontransportstödet. () () det utlokaliserade i ej att vara stödberättigat, vilket däremot varit fallet om verket funnits i . Enmansföretagare bör anses vara stödberättigade även om företaget inte drivs i aktiebolagsform, vilket icke är fallet . Gränserna för att nyttja persontransportstödet har satts alltför snäva och begränsade. Vi anser att regeringens förordning och transportrådets föreskrifter inte tolkar intentioner och beslut i fråga om fördelning av stödet. Om avsikten är att underlätta förhållandet för det norrländska näringslivet måste det bli en ändring av rådande regler.
mot · GB02T928 · 1988-01-27 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T928 om åtgärder för att öka postens försäljning av frimärken till samlare Inom postverket finns en särskild avdelning som arbetar för att öka postens försäljning av frimärken till frimärkssamlare. Denna avdelning - Postens filateliavdelning (PFA) - sysselsätter 300 personer. Försäljning av frimärken till frimärkssamlare utgör en icke oväsentlig inkomstkälla för det svenska postverket. är detta ett bra sätt att öka intresset och kunskapen om i utlandet. Härigenom bidrar PFA:s verksamhet till att öka förståelsen människor emellan. Enligt min mening finns det dock nu vissa hot mot en fortsatt framgångsrik försäljning av frimärken till filatelister. Ett sådant är kritiken mot s. k. förstadagsbreven. Detta återspeglas bl. a. i att andrahandsmarknaden för sådana är mycket begränsad. Ett annat mer generellt problem är att andrahandsmarknaden för moderna postfriska frimärken sedan ett flertal år är begränsad. För att förbättra PFA:s framtida förutsättningar är det därför angeläget att PFA i ökad utsträckning intresserar sig för en livaktig andrahandsmarknad för frimärken. Detta bör enligt min mening ej ske genom att posten direkt involverar sig i denna verksamhet, utan bl. a. genom ökat stöd till frimärkssamlande som hobby. Inom detta område finns en rad möjligheter att via samarbete med den seriösa frimärkshandeln öka intresset för filateli. Regeringen bör aktualisera de i motionen berörda frågorna i samband med att nya mål fastställs för postverket. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om stöd till frimärkssamlande som hobby.
mot · GB02T930 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T930 av och () om transportstödzonindelningen När transportstödet infördes var och en kommun och inplacerades i zon 4, detta ansågs nog som riktigt . När sedan och delades 1981 blev som egen kommun aldrig bedömd i fråga om zon-tillhörighet. Vad som dessutom bör tilläggas är att grannkommunerna till är placerade i zon 5. Vi föreslår därför att inplaceras i zon 5 så snart ske kan. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att placera i transportstödzon 5.