ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk334 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk334 om skärpt förmögenhetsskatt på vissa aktier avfördes aktier från fondbörsens Al-lista sorn straff för att bolaget brutit mot de etiska regler som var angivna i dess inregistreringskontrakt med börsen. Därefter redovisades dess börskurs på den inofficiella aktielistan. Det utmätta straffet torde bolaget styrelse och aktieägare ha burit utan alltför många tårar. Det mest påtagliga resultatet blev nämligen att framför allt de större aktieägarnas förmögenhetsskatt sjönk högst betydligt. När aktierna fanns med på Al-listan hade aktieägaren att ta upp deras börsvärde till i förmögenhetsdeklarationen. Efter avförandet gällde att aktierna, som inofficiellt noterade värdepapper, skulle tas av substansvärdet. Det motsvarar som regel cirka en tiondel av börsvärdet. har skattelagstiftningen ändrats så att Al-listans aktiers deklarationsvärde skall tas av börskursen. Skillnaden i förmögenhetsskattebelastning mellan börsaktier och inofficiellt noterade aktier är ändå högst avsevärd. Som jag ser det bör samtliga aktier som är föremål för allmän handel behandlas likvärdigt med hänsyn till skattemässigt förmögenhetsvärde, om inte särskilda skäl föreligger. Samtliga aktienoteringar som publiceras på tidningarnas aktiesidor är föremål för allmän handel. Men de behandlas skattemässigt olika. Al- och A2-listornas aktier har ett skattemässigt förmögenhetsvärde, OTC-listan ett annat och övriga listor, dvs. väntelistan och listan över inofficiella aktienoteringar, ett tredje och ännu lägre. Att OTC-listan med sin småföretagskaraktär har en lägre deklarationskurs för sina aktier kan vara motiverat sedan denna höjts från av börsvärdet till . Däremot finns inget skäl för att skattemyndigheterna skall låta aktier, som är föremål för handel i sådan utsträckning att de regelbundet noteras på tidningarnas aktiesidor under rubriken inofficiella aktienoteringar, ha samma deklarationsvärde som aktier i familjebolag som ligger på fasta händer hos företagaren och hans familj. Detta är emellertid fallet . Skattelagstiftningen bör därför ändras på så sätt att aktier som noteras inofficiellt beroende på företagets storlek beskattas antingen efter de regler som gäller för Al- och A2-listorna eller efter vad som gäller för . Därav följer, i och för sig, också att om exempelvis OTC-listan skulle bli officiell i den meningen att den formellt går in under börsstyrelsens tillsyn så bör detta inte leda till att skattereglerna för dessa höjs till de som gäller för storföretagens aktier på Al- och A2-listorna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att förmögenhetsskattereglerna för inofficiellt noterade aktier skall ses över och skärpas i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88 Sk334
mot · GB02Sk337 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk337 av m. fl. om skattereduktionen för fackföreningsavgifter Hosten införde en begränsad rätt till skattereduktion för fackföreningsavgifter. Underlag för beräkning av reduktionen är begränsat till . Skattereduktionen utgör av underlaget varför reduktionen kan bli högst . Beslutet om skattereduktion var en del av det ekonomiska paket som regeringen föreslog i samband med att den stora devalveringen av svenska kronan genomfördes. Skattereduktionen var väsentlig för löntagarna som kompensation för devalveringen. Den var ett viktigt led i paketets fördelningspolitiska syfte att devalveringens bördor skulle bäras av alla i samhället. Genom skattereduktionen undanröjdes i huvudsak olikheterna i skattehänseende mellan arbetsgivares och arbetstagares medlemsavgifter. Denna fråga aktualiserades första gången av allmänna skattekommitté och var därefter föremål för flera utredningar och åtskilliga motioner. En framträdande orsak till att olikheterna bestod så länge var svårigheten att hitta en praktisk, väl fungerande lösning vilken i beskattningshänseende jämställde arbetsgivare och arbetstagare. Genom den nuvarande ordningen har etablerats ett väl fungerande system sett från såväl den enskildes sida som från myndigheternas och fackföreningarnas sidor. Emellertid har begränsningen, att underlaget för reduktionen högst får uppgå till , medfört att den, relativt sett, kraftigt minskat i värde för fackföreningsmedlemmen. Fackföreningsavgiften har höjts i takt med den allmänna prisutvecklingen i samhället. motsvarade 1982 relativt väl den medlemsavgift många heltidsarbetande då betalade. En industriarbetare, vilkens medlemsavgift bestäms procentuellt i förhållande till hans förtjänst, betalar en bit . i total medlemsavgift. ingår sålunda ofta endast hälften av den avgift den skattskyldige betalar till sin fackförening i underlag för beräkning av skattereduktionen. Genom att taket för underlaget bestämdes till . fick begränsningen fort genomslag för samtliga heltidsarbetande. Detta har medfört en snabb urholkning av skattereduktionen som har pågått från lagens ikraftträdande. Urholkningen har medfört att skattereduktion för fackföreningsavgifter inte längre på ett tillfredsställande sätt undanröjer skatteskillnaderna mellan arbetsgivare och arbetstagare för medlemsavgifter. Arbetsgivarens situation blir i förhållande till arbetstagarens alltmer förmånlig om inte taket för underlaget höjs. De bakomliggande skattereglerna, som gäller och alltjämt, innebär att arbetsgivare medges avdrag för medlemsavgift till arbetsgivareorganisation organisationen inte är skattepliktig för avgifterna samt att arbetstagares medlemsavgift inte är avdragsgill. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att olikheterna i skattehänseende mellan arbetsgivares och arbetstagares medlemsavgifter till facklig organisation bör undanröjas. () () 1987/88 Sk337
mot · GB02Sk338 · 1988-01-20 00:00:00 — om förbud mot inblandning av förlustbolag i har i medierna förekommit uppgifter om att några kommuner beslutat sälja fasta anläggningar till olika privata intressenter. Motiven skiftar i de olika situationerna, men ett huvudskäl synes vara att, genom försäljning av en anläggning till ett för ändamålet särskilt inrättat kommanditbolag, söka åstadkomma lägre driftkostnader. Detta bolags främsta mål är att för sina ägare skapa möjligheter att undslippa skatt på ränteintäkter som uppkommit i ett helt annat sammanhang. Förfarandet är väl känt på det privata området. Enligt uppgift har det också förekommit inom den statliga sektorn. Genom konstruktionen med ett köp av en skuldtyngd anläggning och därmed följande höga räntekostnader kan bolagsmännen kvitta sina ränteinkomster oberoende av var dessa uppkommit - med de räntekostnader som uppstår i bolaget. För den säljande (kommunen eller ett privat företag) kommunen gäller att man i stället genom leasingförfarande (jag känner inte till något bra svenskt ord) försäkrar sig om att kunna använda anläggningen för dess ursprungliga ändamål. Kostnaden för kommunen med detta förfarande blir lägre än om den är ägare till anläggningen. Det kan också på ett eller annat sätt komma exempelvis värmeabonnenter till godo. Den stora förloraren är staten, alltså det gemensamma skattekollektivet, liksom också kommuner och landsting. Principiellt finns det all anledning att reagera mot detta förfaringssätt, oberoende av om det är en kommun, ett privat företag eller privatpersoner som tillämpar det. Att ränteinkomster och räntekostnader får kvittas inom företag eller företagsgrupper som har ett normalt samband är i och för sig invändningsfritt. När det sker genom för ändamålet särskilt inrättade bolag, eller i bolag och verksamheter som saknar varje annat samband än just skatteplanering, finns det goda skäl att se över lagstiftningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatteplanering genom anlitande av kommanditbolag. 1987/88 Sk338
mot · GB02Sk339 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk339 om viss skattefrihet för pensionärers extrainkomster Pensionärerna är en av samhällets viktigaste outnyttjade resurs. Många av de äldre önskar inget högre än att kunna göra en insats för sina medmänniskor eller att upprätthålla kontakten med sitt gamla yrke och sina gamla arbetskamrater. Samhället skulle fungera dåligt utan de äldres insatser. Deras erfarenheter och kunskaper är en tillgång. Men är det så att många av de äldre känner sig undanskuffade till en passiv tillvaro utan möjlighet till erkänsla. För äldre med låg pension innebär skattesystemet ofta att en mindre extrainkomst i sin helhet försvinner. Detta leder till att insatsen endera inte blir utförd eller att betalningen sker svart. Det senare är stötande för människor som i ett långt liv vant sig vid att göra rätt för sig. Mot den bakgrunden synes det angeläget att en viss skattefrihet kunde införas för pensionärers extrainkomster. är förslagsvis en lämplig gräns. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om skattefrihet för pensionärers extrainkomster .
mot · GB02Sk340 · 1988-01-19 00:00:00 — 1987/88 :Sk340 om ändring av avskrivningsreglerna för personbilar i företag Avskrivningsreglerna för företag bör ses över. Som det nu är kan exempelvis en bil som kostar . skrivas av i ett företag. Detta är inte bra på grund av att skatt kan undanhållas på ett lagligt sätt. Konsultföretagen håller sig ofta med dessa lyxbilar. Även leasingsystemet bör ses över i detta avseende. En vanlig bekväm familjebil är vad som borde tillåtas som grund för avskrivningsreglerna, alltså ca . Detta tak bör också vara indexreglerat. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avskrivningsreglerna för personbilar i företag ändras så att ett tak sättes för den del av anskaffningsvärdet som skall vara avskrivningsbart, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att taket för den del av anskaffningsvärdet för personbilar som skall vara avskrivningsbart indexuppräknas .
mot · GB02Sk341 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk341 av () om skattefria idrottsfondkonton 1987/88 Sk341352 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr404 hemställs att hos regeringen begär förslag till skattefria idrottsfondkonton i enlighet med motionens förslag. 1 1987/88.
mot · GB02Sk342 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk342 av m. fl. (m) om skogsvårdsavgiften, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Jo213 hemställs 1. att beslutar ändra skattelagstiftningen så att gåva av hel förvärvskälla med mellanrevers möjliggörs, 2. att beslutar avskaffa skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel, 3. att beslutar att skogsvårdsavgiften fr. o. m. skall tas ut med 0,av skogsbruksvärdet, 4. att hos regeringen begär att en arbetsgrupp tillsätts i syfte att förbereda en avveckling av skogsvårdsavgiften, 5. att beslutar förlänga avsättningstiden för skogskonto till , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjlighet för skogskontohavare att överföra skogskontomedel till annan bank. () () () () () () () () () ()
mot · GB02Sk343 · 1988-01-20 00:00:00 — av m. fl. (m) om fastighetsbeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Bo211 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för uttag av den statliga fastighetsskatten enligt vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om ändrad schablonbeskattning av småhus enligt vad som anförts i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av småhusbeskattningens utformning, 4. att hos regeringen begär förslag om avdrag för reparationskostnader enligt vad som anförts i motionen, 5. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för realisationsvinstbeskattning enligt vad som anförts i motionen. () () hamre (m) () () () () () () ()
mot · GB02Sk344 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk344 av m. fl. (m, c) om direktavdrag för nyinvesteringskostnader i sydöstra Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Fi203 hemställs att hos regeringen begär förslag om ändrade avskrivningsregler i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen. () ()
mot · GB02Sk345 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk345 av och () om resultatutjämningsfonder, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Fi708 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av resultatutjämningsfonder, 2. att beslutar om ändring i lagen om allmän investeringsfond (1979:609) i enlighet med vad som förordats i motionen.
mot · GB02Sk346 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk346 om sänkt inkomstskatt för vissa svenska forskare På grund av det höga skattetrycket i har det blivit allt svårare att locka utländska forskare till vårt land. Med anledning härav har beslutat att lön till vissa utländska forskare verksamma i skall beskattas till blott . I konsekvens med att viss del av lönen inte beskattas, befrias arbetsgivaren från socialavgifter för motsvarande del av lönen. Den grupp utländska forskare som undantagsregeln kan gälla avser forskare som är eller avses bli knutna till ett kvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbete med sådan inriktning eller på en sådan kompetensnivå att betydande svårigheter skulle föreligga för rekryteringen inom landet. I konsekvens med nämnda förhållande vore det lika rimligt att tillämpa samma undantagsregel för svenska forskare med motsvarande kvalifikationer och verksamma i vårt land. I annat fall riskerar vi att mista dessa forskare till utlandet, något som också hänt i en del fall. Den nya undantagsregeln innebär annars en märklig diskriminering av kvalificerade svenska forskare och torde kunna få den effekten att utflyttning av dessa forskare påskyndas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att samma undantagsregel som gäller vid beskattning av vissa utländska forskare i vårt land även skall gälla svenska forskare verksamma i , uppfyllande motsvarande kvalitetskrav.
mot · GB02Sk347 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk347 () om sexmånadersregeln i samband med tjänstgöring utomlands antog nya regler om skattefrihet vid utlandsanställning med ikraftträdande fr. o. m. Dessa nya regler har inneburit en klar försämring för bl. a. svensk exportindustri jämfört med vad som gällde tidigare. gällde en affärsregel, som erbjöd befrielse från skattskyldighet för anställningsinkomst om den skattskyldige vistats och arbetat utomlands . gäller nya regler, vilka bl. a. innebär att det för skattebefrielse numera krävs att vistelsen och anställningen äger rum i ett och samma land. Visserligen innebär de nya reglerna i vissa fall skattebefrielse redan efter sex månaders vistelse och anställning utomlands oavsett antalet tjänstgöringsländer. Men för att kunna tillämpa regeln krävs att den skattskyldige har varit anställd hos en arbetsgivare, som bedriver näringsverksamhet från fast driftställe i varje tjänstgöringsland. Vidare måste lönen belasta det fasta driftstället. Då skatteutskottet behandlade frågan framhölls bl. a. följande (SkU 1984/85:9 s. 15): Utskottet är medvetet om att sexmånadersregeln och ettårsregeln med den utformning de fått i propositionen kan komma att innebära problem för företag, som vill flytta anställda mellan olika länder. En tillämpning av sexmånadersregeln förutsätter ju, som tidigare nämnts, att arbetsgivaren driver näringsverksamhet från fast driftställe i dessa länder, medan en tillämpning av ettårsregeln förutsätter vistelse i samma land. Vidare skrev man att då närmare erfarenheter vunnits av den praktiska tillämpningen kan det finnas anledning att ompröva bestämmelserna. Enligt vår uppfattning är det att denna omprövning nu äger rum. Reglerna bör ändras genom justering av sexmånadersregeln så att kravet på fast driftställe . Då skulle man få en skattebefrielseregel som kan tilllämpas av de flesta utlandsanställda. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad f motionen anförts om skattebefrielse i samband med tjänstgöring utomlands. () () 1987/88 Sk347
mot · GB02Sk348 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk348 av m. fl. (m) om egenföretagarekonto Egenföretagare har ofta starkt varierade inkomster. Det medför en ojämn beskattning, och med hänsyn till progressionen i skatteskalorna kan det leda till ett totalt högre skattetryck. I förvärvskällan jordbruksfastighet har det funnits möjlighet att erhålla en inkomstutjämning i form av insättning av medel på skogskonto. Denna konsolideringsmöjlighet har förutom den skatteutjämnande effekten bidragit till en ökad skogsavverkning. Sambandet mellan förbättrade avsättningsmöjligheter och ökad avverkning inom det privatägda skogsbruket kan klart konstateras. Enligt vår uppfattning bör det skapas möjlighet för egenföretagare i olika branscher och i jordbruk att kunna fördela sina inkomster. Vi tänker närmast på företagare inom trädgårds-, fiske-, mink- och rennäring, täktverksamhet i rörelse och på jordbruksfastighet och tjänsteproduktionsföretag. Inom dessa uppräknade branscher är behovet mycket stort att kunna skapa en jämnare inkomstfördelning, beroende på varierande inkomster. Det bör därför finnas ett egenföretagarekonto, som kan fungera på så sätt att genom insättning av medel på ett bankkonto ges möjlighet att uppskjuta beskattningen under förslagsvis en tioårsperiod. Denna form av konsolidering har som framgår ovan en stimulerande effekt. Med hänvisning till aktionen Hela skall leva skulle en sådan stimulansåtgärd få en positiv effekt på utvecklingen i glesbygd. Gällande skatteregler utgör nämligen mycket ofta en hämmande faktor på en sådan näringsutveckling i dessa bygder. Inlåsning av kapital är tyvärr en alltför dominerande situation. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av ett egenföretagarekonto i enlighet med vad som angivits i motionen. () () () ()
mot · GB02Sk349 · 1988-01-21 00:00:00 — av och förste vice talman () om uppdelning av nettointäkten av jordbruksfastighet och rörelse i A- och B-inkomst har beslutat att intäkter på högst . som är hänförliga till egenverksamhet i förvärvskällan jordbruksfastighet inte skall belastas med egenavgifter och ej heller vara pensionsgrundande. Beslutet innebär stora tröskeleffekter i den aktuella förvärvskällan. Överstiger intäkterna av egen verksamhet . kommer egenavgift att påföras på hela inkomsten. Det innebär att såväl s. k. A- som B-inkomster avgiftsbeläggs. I förvärvskällan rörelse finns ingen möjlighet till reducering av avgiftsunderlaget. Hela rörelseintäkten ligger således till grund för beräkning av egenavgift och pensionsgrundande inkomst. Det är högst otillfredsställande att exempelvis en hyresintäkt behandlas olika i avgiftshänseende beroende på vilken förvärvskälla den tillhör. I förvärvskällan jordbruksfastighet kan den vara befriad från egenavgift och inte ligga till grund för beräkning av pensionsgrundande inkomst. Den kan emellertid också behandlas tvärtemot. I förvärvskällan rörelse ingår hyresintäkten i den pensionsgrundande inkomsten och egenavgift utgår. I förvärvskällan annan fastighet utgår ingen egenavgift, och hyresintäkten ligger inte till grund för beräkning av pensionsgrundande inkomst. Enligt vår mening bör likformighet i första hand uppnås mellan förvärvskällorna jordbruksfastighet och rörelse. Det bör åstadkommas på så sätt att intäkterna i dessa förvärvskällor uppdelas i A- och B-inkomster. Ainkomsten skall ligga till grund för beräkning av egenavgift och vara pensionsgrundande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att nettointäkten av jordbruksfastighet och rörelse uppdelas i A- och B-inkomst . () ()
mot · GB02Sk350 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk350 av () om avdragsreglema för julgåvor m. m. I anvisningar taxering anförs beträffande representationsgåvor att utgift för sådana är att anse som avdragsgill kostnad endast då det är fråga om att inleda eller bibehålla affärsförbindelser. Gåvan skall med andra ord ha ett samband med verksamheten i förvärvskällan. Som exempel på sådant samband nämns att en leverantör uppvaktar ett kundföretag med en blomsteruppsats eller bokgåva i anledning av att kundföretaget öppnar en ny filial eller firar ett jubileum. Däremot anförs det att avdrag för representationsgåva vid eller personliga högtidsdagar inte bör medges och inte heller för kransar eller blommor i samband med dödsfall. Sådana representationsgåvor får nämligen enligt verket som regel anses ha ett alltför stort inslag av personlig generositet för att avdrag utan vidare skall medges. När det gäller julgåvor till anställda är förhållandet annorlunda. Så sent som i början av innevarande har fattat beslut om beskattning av naturaförmåner m. m. Innebörden av dessa beslut är bl. a. att julgåvor till anställda till ett värde av ca är avdragsgilla för arbetsgivaren och skattefria för de anställda. Som alla vet är det utomordentligt vanligt inom näringslivet att - som ett led i upprätthållandet av varaktiga affärsförbindelser - enklare julgåvor lämnas mellan företag. Att sådana gåvor har ett samband med verksamheten i givarens förvärvskälla är självklart. Anledning saknas ju för givaren att - oavsett om kostnaden är avdragsgill eller ej - dra på sig utgifter som inte bedöms vara till gagn för verksamheten. Redan de kriterier som självt har ställt upp för att avdragsgillhet skall föreligga måste därför anses vara uppfyllda. I perspektivet av den avdragsrätt som föreligger för julgåvor av mindre värde till anställda framstår den aktuella begränsningen som än mer omotiverad. Att man inom en väl etablerad affärsförbindelse skall kunna betyga sin vördnad inför en avliden kollega och samarbetspartner framstår som så självklart att någon särskild argumentering för avdragsrätt i detta fall framstår som överflödig. Enligt min mening bör således avdragsreglema för representationsgåvor omprövas. Ändringarna bör inriktas på att tillskapa avdragsrätt för sådana gåvor vid , personliga högtidsdagar och dödsfall som av sedvana lämnas som ett led i normala affärsförbindelser. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ny lagstiftning beträffande representationsgåvor i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88 Sk350
mot · GB02Sk351 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk351 av och () om vidgad befrielse från gåvoskatt Fr. o. m. gäller nya bestämmelser på arvs- och gåvoskatteområdet, som medfört en smärre skattehöjning jämfört med tidigare. För att motverka den höjningen anser vi att grundavdraget vid gåvobeskattning, som har varit oförändrat . per person, skall ökas till . samma summa som gäller för skattefrihet vid gåva av möbler, husgeråd och andra lösören. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar höja det gåvoskattefria beloppet till . () ()