ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk317 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk317 av (vpk) om skattefrihet intill ett visst belopp vid kottplockning Skogsbruket inom de allra mest svårföryngrade delarna av skogsområden står inför svårartade problem. Ett av dessa problem är en klimatförsämring jämfört med vad som exempelvis rådde . Problemen för skogsbruket har förvärrats av att tidigare goda fröår inte maximalt utnyttjats för insamling av frö avsett för frösådd eller plantproduktion. Det råder ännu ingen akut frö- eller plantbrist varken för domänverket eller inom exempelvis . tillgångar är väsentligt mindre relativt sett än domänverkets. finns ganska rikliga uppslag av småtallkott inom . Dessa bedöms inte vara skadade av den regniga och solfattiga väderleken i . Skulle man få en med hög temperatursumma kan man få ett gott fröår. Detta måste i så fall maximalt utnyttjas! För att stimulera intresset för kottplockning är insatser också inom skattepolitikens område erforderliga. Ett fribelopp på per skattskyldig i likhet med det som tillämpas för bär- och svampplockning är ett väl avvägt belopp. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i skattelagstiftningen så att inkomst av kottplockning och person skattebefrias. 1* 1987188.3samt.
mot · GB02Sk318 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk318 av och () om bilavdrag i samband med barnomsorg Att ha en barnomsorgsplats är för många en förutsättning för förvärvsarbete. Det gäller givetvis inte minst för ensamstående föräldrar. Det mest logiska kan synas vara att kostnaden för barnomsorg är avdragsgill i deklarationen. Vi avser emellertid inte att här ta upp just den frågan. Vi vill i det här sammanhanget vända oss mot de regler för bilavdrag som gäller och som i praktisk tillämpning enligt vår uppfattning ofta strider mot allt sunt förnuft. Exemplen är många, men vi skall här begränsa oss till ett enda. En kvinna på en ort i kan inte åka pendeltåg till sitt arbete. Daghemmet där hon har sitt barn öppnar nämligen efter det enda passande tågets avgångstid. Kvinnan har därför kört bil sin till arbetsplats. Hon har begärt att få göra avdrag med för bilresorna som även ger henne en tidsvinst på per dag. ville inte tillåta avdraget, men länsrätten gav kvinnan rätt. Kammarrätten har emellertid avslagit kvinnans begäran om bilavdrag med motiveringen att kostnader i samband med barntillsyn är personliga levnadskostnader som inte får dräs av vid taxering. Om det i stället hade varit så att kvinnans arbetstid hade omöjliggjort att lämpligt pendeltåg kunnat användas, kan man utgå från att bilavdrag hade medgivits. Med den regeltillämpning som enligt kammarrätten är den riktiga drabbas den här kvinnan, och många andra, av en omkostnadsökning som för oss synes svårmotiverad. Om modern i ovanstående exempel av kostnadsskäl tvingas välja ett för henne olämpligt pendeltåg, förlängs inte bara hennes arbetstid-restid med utan också barnets vistelsetid på daghemmet i motsvarande grad. Det kan påpekas att det mestadels är kvinnor, ofta med jämförelsevis låga löner, som hamnar i situationer som den här beskrivna. Det finns enligt vår mening flera skäl som talar för att en ändring av reglerna med det snaraste kommer till stånd. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär att reglerna för bilavdrag ändras så att resa till daghem eller motsvarande får inräknas i arbetsresan. () () 1987/88 Sk318
mot · GB02Sk319 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk319 om skattefrihet för vårdinsatser av pensionärer Alla är ense om att äldre, handikappade och sjuka så långt möjligt skall kunna få vistas i sitt eget hem och där erhålla den hjälp och vård de behöver. Situationen inom den sociala är emellertid mycket besvärlig på sina håll, inte minst i storstadskommuner. Det har visat sig svårt att rekrytera personal till den sociala , och kommunerna har inte hunnit möta de stora behoven av hemtjänstpersonal. Resultatet har tyvärr blivit att många äldre, sjuka och handikappade inte får den hjälp de behöver och en alltför tung börda har övervältrats på de anhöriga. Det finns personer, som gärna skulle vilja göra en arbetsinsats inom , om det över huvud taget lönade sig: pensionärerna. Yngre äldre skulle t. ex. mycket väl kunna hjälpa äldre äldre. Om en pensionär har en inkomst utöver pensionen finner vederbörande snart, att det mesta går bort i skatt. Många värdefulla arbetsinsatser borftfaller genom detta. Det kan sägas, att man inte kan skapa en särlagstiftning i skattehänseende för en viss grupp, men ett sådant förfarande tillämpas i flera andra fall. Man kan t. ex. ha viss inkomst för uthyrning av fritidshus. Man kan plocka bär upp till ett visst belopp, och socialavgifter utgår inte för jordbruksinkomster . Om vi på ett positivt sätt skall kunna möta de stora behoven av hemtjänst och vård i hemmen är det nödvändigt med helt nya, okonventionella lösningar och en mångfald möjligheter till vård och hjälp. Friska, aktiva pensionärer är utan tvekan en stor grupp, som kunde göra aktiva insatser inom den sociala om de finge den stimulans som en viss skattefrihet skulle innebära. En sådan skattefrihet skulle kunna ordnas utan alltför stor byråkrati. Kommunen eller den pensionär, som får hjälpinsatsen, skulle med ett intyg kunna bekräfta att inkomsten härrör sig från en vårdinsats. Jag anser att möjligheten till skattefrihet för pensionärer, som utför vårdarbete, bör utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning rörande möjligheten till skattefrihet upp till ett visst belopp för pensionärer, som utför arbete inom . 1987/88 Sk319
mot · GB02Sk320 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk320 av och () om skattefrihet intill ett visst belopp vid kottplockning Det norrländska skogsbruket lider brist på härdigt tallfrö. En av orsakerna är att bra grobart tallfrö i inland och höjdlägen bara utvecklas något enstaka år per decennium. För att klara av problemet håller skogsbruket på att anlägga s. k. fröplantager i kustlandet. I dessa fröplantager utnyttjas härdiga, välväxande individer från inlandet för fröskörd. I kustlandet kan dessa träd praktiskt taget ge skörd av god kvalitet . Fröplantagerna kan bidra till lösningen av fröproblemet men första fröskörd beräknas föreligga först om . är skogsbruket hänvisat till kottplockning efter vanlig skogsavverkning. Saknas möjligheten att återplantera med härdigt frö som tål de kärva betingelserna i inland kan befaras inskränkningar i avverkningen i dessa trakter. Det är därför att yttersta vikt för det norrländska skogsbruket att denna fråga kan lösas fram till dess fröplantagerna ger skörd. Det finns en bred opinion inom alla partier för att denna viktiga fråga skall kunna lösas. Av regionalpolitiska skäl är bärplockning skattefri upp till ett värde av . I kottplockning utnyttjas arbetslösa, hemarbetande kvinnor och ungdomar. Detta arbete bedrivs och vinter. Kottplockning kan bara ske speciella år då god kottillgång är kombinerad med god grobarhet hos fröet. Kottplockningen är en utpräglad glesbygdssysselsättning, där bristen på arbete är besvärande, och av stort regionalpolitisk! På många sätt kan kottplockning jämställas med bärplockning. Vi föreslår att skattebefrielse till ett värde av medgives för kottplockning i , inom stödområde A och B samt i . Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag om skattebefrielse för kottplockning i , inom stödområde A och B samt i .
mot · GB02Sk321 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk321 av () om räkenskapsår för aktiebolag Ett aktiebolag kan sluta sitt räkenskapsår per , eller . Emellertid är det bara inkomstslagen rörelse och annan fastighet som omfattas av detta. Berättande inkomster av kapital eller reavinster gäller att dessa skall redovisas per . Om ett aktiebolag således gör sitt bokslut per skall taxering beträffande detta ske 1988. Om samma bolag skulle göra en större reavinst t. ex. kan denna vinst inte användas i rörelsen, därför att den också skall taxeras 1988, medan rörelsen inte taxeras . Detta förhållande motverkar investeringar och nyanställningar samt skapar onödiga hinder för främst småföretagare. Det är också angeläget att rensa bort onödig byråkrati. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att aktiebolag skall få avsluta alla sina inkomstslag per bokslutsdagen.
mot · GB02Sk322 · 1988-01-14 00:00:00 — 1987/88:Sk322 fåf3 av m. fl. om skogskonton Mot. 1987/88 Sk322323 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo301 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en permanentering av nuvarande mer förmånliga regler för insättning på skogskonton, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förlängning av skogskontotiden från till dess att en sänkning av marginalskatterna i enlighet med vad som anförts i motionen genomförts fullt ut. () () () () () () () () 1 1987188.3 sami.
mot · GB02Sk324 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk324 av m. fl. om slopande av sambeskattningen av förmögenhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A801 hemställs att hos regeringen begär förslag om avskaffande av sambeskattningen av förmögenhet. () () () () () () () ()
mot · GB02Sk325 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk325 av och () om slopande av skattefrihet för stipendier I regeringens proposition 1984/85:23 föreslogs att skattefrihet för vissa fackliga stipendier som gäller vid 1984 och taxeringar skulle utsträckas , dvs. 1986 och taxeringar. I proposition 1986/87:45 föreslås att denna tidsbegränsning skall upphöra. Förslaget om skattefrihet för stipendier har genom riksdagsbeslut permanentats. Denna lagstiftning innebär att fackföreningsrörelsen fortsättningsvis kan lämna förtroendevalda skattefri ersättning för förlorad arbetsförtjänst i samband med kursdeltagande. Det finns ingen rimlig anledning att förmånsbehandla fackliga stipendier vid beskattningen. Skattefrihet för sådana stipendier strider mot lagstiftningens grunder och åsidosätter elementära rättvisekrav. För den enskilde blir nettoresultatet detsamma som om en normalt beskattad ersättning för förlorad arbetsförtjänst hade utgått. För den fackliga organisationen som utbetalar stipendier uppkommer stora vinster. Man undgår nämligen att betala det belopp som rätteligen skulle gått till stat och kommun i skatt och slipper erlägga lagstadgade arbetsgivaravgifter. Lagstiftningen föranleds uppenbarligen av en strävan att stärka fackföreningarna ekonomiskt. Lagstiftningen om viss skattefrihet för stipendier bör därför upphöra i och med taxering. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avskaffa lagen (1983:447) om viss skattefrihet för stipendier enligt 19 § kommunalskattelagen (1928:370).
mot · GB02Sk326 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk326 av () om bilavdrag i samband med barnomsorg Bilavdrag för bilresor mellan hemmet och arbetsplatsen medges om man gör en tidsvinst per dag. En förutsättning för att många yngre kvinnor med små barn skall kunna förvärvsarbeta är att de har en barnomsorgsplats. På väg till arbetet måste de ofta först lämna barnen på daghem eller hos dagmamma, varför bilresa ofta är nödvändig. Detta gäller inte minst för en ensamstående förälder. Den tid som då åtgår för att lämna barnen bör därför tas hänsyn till vid beräkning av bilavdrag för arbetsresor. Resor till daghemmet eller motsvarande innebär i praktiken en kostnad för intäkternas förvärvande. Både ur föräldrarnas och ur barnens synpunkt vore det värdefullt om dessa nödvändiga bilresor i samband med barnomsorg fick inräknas i arbetsresor. Med hänsyn till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att reglerna för bilavdrag ändras så att resor till daghem eller motsvarande får inräknas i arbetsresor.
mot · GB02Sk327 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk327 av () om investeringar i För en utveckling av och övriga delar av inland krävs särskilda stimulanser. Det är inte alltid nya statliga pengar och s. k. paket som ger den största effekten men likväl de stora rubrikerna. De enskilda människorna som bor i länet och de som har anknytning till länet bör stimuleras till insatser som gynnar både dem och länet. Det genereras en hel del pengar i denna del av landet som bör komma regionen till godo. En del tillgångar är låsta i fastigheter, ofta samägda, därför att det inte har funnits någon direkt anledning att sälja. I skogsfastigheter som ägs av utbor finns också en resurs som borde komma länet till del i större utsträckning. Avverkningar kan stimuleras på flera olika sätt. Tillgångar av olika slag som genererats i länet bör kunna direkt avskrivas vid investering i rörelse eller befintliga företag. Privatpersoner har små möjligheter att skaffa eget kapital för att sätta in i en rörelse. Den här möjligheten bör gälla alla människor som vill göra en satsning. Flerägandet skulle lättare upplösas och skogsfastigheter skulle avverkas om inte vinsten i stor del gick till skatt utan i stället kunde återinvesteras i annan verksamhet. Det finns kreativa personer med tillgångar i som arbetar på annat håll som genom dessa möjligheter skulle göra en investering som i sin tur kunde medföra en flyttning tillbaka och bidra till en utveckling. I talas det ofta om hur stor procent av fastigheterna som är flerägda och att den utvecklingen måste brytas. För att vända trenden föreslås långtgående regleringar. Detta är ett mycket defensivt tänkande som inte leder till något positivt utan ökar politikers inflytande och medför krångel och byråkrati. Inlåsningen av kapital ökar. Destruktiva affärstransaktioner uppmuntras. Det är bättre att med stimulanser locka fram både människors idéer och möjligheter att använda sina tillgångar till investeringar. Detta är ett regionalpolitisk! medel som måste prövas. bör det därför kunna genomföras i . Med andra ord: Sänk Din skatt, investera i . Med anledning av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stimulera till ökade investeringar i . 1987/88 Sk327
mot · GB02Sk328 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk328 av och () om likformig traktamentsbeskattning för privat och offentligt anställda Det föreligger principiell skillnad mellan privat och offentlig tjänst genom att traktamente beskattas i privat tjänst, medan traktamente i offentlig tjänst inte beskattas. Detta framgår av regler i 32 § kommunalskattelagen med anvisningar. Statlig kostnadsersättning har varit undantagen från beskattning . Skattefriheten behölls i den ännu gällande lagstiftningen . infördes regler som syftade till viss likformighet. Kommunala traktamenten jämställdes med statliga, och schablonsystemet som infördes utformades så att avdragen i privat tjänst i stort skulle motsvara traktamente som skulle ha utgått i statlig tjänst. Genom kompletterande lagstiftning infördes i taxeringslagen dispensregler som inskränkte uppgiftsskyldigheten och innebar ytterligare steg mot likformighet. Sedan numera kollektivavtal angående traktamente träffats för anställda i offentlig tjänst saknas helt skäl att upprätthålla någon skillnad avseende traktamentsbeskattning i privat och offentlig tjänst. Påtagliga brister system har påtalats av två statliga utredningar, senast av traktamentsbeskattningssakkunniga, SOU 1983:3. Varken denna utredning eller den tidigare ledde till någon lagstiftning och bristerna kvarstår. Bristerna medför oacceptabla orättvisor mellan löntagare och framstår med tanke på att de har funnits som helt föråldrade och orimliga att ha kvar. Följande orättvisor - förutom den principiella skillnaden att traktamenten i offentlig tjänst är skattefria-är viktigast att åtgärda. Den s. k. dygnsregeln, enligt vilken antalet dygn motsvarar antalet övernattningar, leder ofta till otillräckliga avdrag för den privatanställde. Kommunalskattelagens avdragsregler innehåller inte någon nattventil. Därför missgynnas privat anställd om han får dygnstraktamente enligt dygnsschablon. Kontrolluppgifts-, deklarations- och taxeringsförfarandet är onödigt komplicerat. Skillnaden mellan löntagare är störst mellan å ena sidan offentligt anställda och privatanställda i företag med begränsad uppgiftsskyldighet och å andra sidan övriga privatanställda. En lagändring bör innebära att ingen arbetsgivare skall, om ersättningar utbetalas enligt schabloner, lämna kontrolluppgift för traktamente. De förslag till förändringar som traktamentsbeskattningssakkunniga har framlagt bör i allt väsentligt läggas till grund för ny lagstiftning. Särskilt betydelsefullt är förslaget i betänkandet att rätten till schablonavdrag anknyts till vad som gäller enligt centrala kollektivavtal. Härigenom kan schablonerna differentieras till förhållanden inom olika branscher och ett, för den anställde, naturligt samband uppnås mellan uppburen och avdragsgill traktamentsersättning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om likformig traktamentsbeskattning för privat- och offentliganställda. () () 1987/88 Sk328
mot · GB02Sk329 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk329 av (c) om beskattningen av inkomst från hemslö j dsverksamhet Hemslöjden är en viktig del av svenskt kulturliv. Tusentals hemslöjdare runt om i landet förfärdigar vackra ting av naturmaterial. De bygger på gamla förebilder och skapar även nytt. De för traditioner vidare och skapar skönhet omkring oss. Många är hobbyslöjdare, andra är yrkesslöjdare. Hemslöjdsföreningarna stimulerar till utveckling och nyskapande inom hemslöjden och verkar för att tekniskt kunnande bevaras och utvecklas. Samhället har ett stort ansvar för denna omistliga del av vårt svenska kulturliv och stöder på olika sätt hemslöjden. Många äldre människor arbetar i liten skala med hemslöjd. Ett sätt att stimulera den svenska hemslöjden är att ge hemslöjdarna samma förmåner som lingon- och svampplockare har. Det skulle innebära att ett grundbelopp på . Inte minst i glesbygden, där det är ont om arbetsmöjligheter, skulle en sådan skattefrihet kunna ha en viss betydelse. Regeringen talar om vikten av landsbygdsutveckling, och vi arbetar med skall leva. Men konkreta insatser för att utveckla landsbygden är få. Det gäller att ta vara på alla möjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag enligt motionens intentioner för att stimulera hemslöjden.
mot · GB02Sk330 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk330 av och () om förmånsvärdet av fri bil för bilförsäljare 1987/88 Sk330340 I en bilförsäljares yrkesutövning ingår att visa upp den senaste modellen av det bilmärke som han representerar. De flesta bilmärken förekommer i olika utföranden och därmed i olika prisklasser. Förmånsvärdet av fri bil bedöms av taxeringsmyndigheterna på olika sätt så till vida att ibland tillämpas jämkning med hänsyn till ovanstående beskrivning av yrkesrollen. Somliga taxeringsnämnder tillämpar inte jämkning varför orimliga skillnader kan uppstå för försäljare inom samma yrkeskollektiv. Vi anser att skall få i uppdrag att utfärda rekommendationer för jämkning av bilförmån som enligt vår mening skall ske i samtliga fall. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att får i uppdrag att utfärda rekommendationer för jämkning av bilförmånsvärdet i enlighet med vad som anförs i motionen. () () 1 1987/88.
mot · GB02Sk331 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk331 av och () om beskattningen av stiftelser och fonder Allmännyttiga stiftelsers beskattning har från tid till annan diskuterats i den allmänna debatten. För sedan redovisades en sammanställning på stiftelser vilka hade som uppgift att dela ut stipendier, belöningar, forskningsbidrag etc till verksamma personer inom konst, vetenskap, utbildning Det var en omfattande sammanställning med många stiftelsebildningar och det samlade stipendiebeloppet eller dylikt var också ansenligt. Det som även påtalades var att rätt stort antal av stiftelserna var inaktiva. Det finns skäl för en effektivare beskattning av stiftelsernas förmögenheter och inkomster. Detta har också påtalats i debatten. Som regel gäller att om stipendiebeloppet går till stipendiat som använder beloppet för utbildning eller forskning, den stipendiefonden får befrielse från beskattning. Men problemet är att taxeringsmyndigheten skall göra sin bedömning om utbildning eller forskning sker med prispengarna - stipendiet. års skattekommitté uttalar bl. a. att då institutioner främjar ändamål, vilket eljest måste tillgodoses av det allmänna bör skattefrihet ifrågakomma. Den konstnärliga litterära verksamheten bedrivs i stor omfattning i sådana former som till mycket stor del tillgodoses ekonomiskt direkt eller indirekt - av det allmänna. har dock påtalats från många stiftelser, fonder m.m. att trots deras inriktning på stipendieverksamhet eller motsvarande har som utgångspunkt att utdelade medel använts av mottagarna för att finansiera studier eller forskning, så beviljas inte skattefrihet för stiftelsen/fonden. Beskattning utgör som bekant av avkastningen på kapital. Under sådana förutsättningar har verksamhet av denna sociala och kulturella art mist sitt intresse. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattningen av stiftelser och fonder.
mot · GB02Sk333 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk333 om skattereduktion för att underlätta bevarande av kulturbyggnader Såväl i tätorter som på landsbygden finns ett stort antal byggnader med bevarandevärde. Det är angeläget att man slår vakt om dessa som brukandet skall vara ändamålsenligt. Detta uppnås bäst genom att byggnaderna behålls i enskild ägo och att normala och helst för byggnaderna avsedda funktioner kan fortsätta. Kostnaderna för bevarandet är oftast högre än kostnaderna för drift och underhåll av motsvarande nyare byggnader. För att underlätta för ägarna att bevara värdefull bebyggelse, som har ett kulturellt bevarandevärde, borde skatten på denna nedsättas eller slopas helt. Jag anser att frågan om införande av sådan skattekompensation bör bli föremål för utredning. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning beträffande skattereduktion för byggnader med bevarandevärde.