mot · GB02Jo243 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo243 av m. fl. (m) om jordbruket och miljön Jordbruket och odlingslandskapet uppfattas som och är i allmänhet en positiv faktor för miljön. Att utnyttja naturens och markens produktionsförmåga är en grundläggande nödvändighet för mänsklig överlevnad och utveckling. Vi hävdar att det går att bruka och vårda men också att bruka och bevara markens produktionsförmåga. Vårt jord- och skogsbruk är det bästa exemplet på det förhållandet. Våra glesbygder ger tack vare ett aktivt lantbruk en levande landsbygd med rika skönhetsupplevelser. Jord- och skogsbruk med kunniga och ansvarsmedvetna lantbrukare är inte ett miljöhot utan en stor tillgång i arbetet för en levande och rik miljö. Även bland lantbrukarna råder en stark och ökad medvetenhet kring miljöfrågorna. Det är viktigt att målmedvetet arbeta vidare för att minska och eliminera jordbrukets miljöproblem. Genom ökad noggrannhet i gödselhanteringen kan detta ske. Mängden gödsel kan allt bättre anpassas till grödans behov av växtnäring. Samma förhållande gäller också för växtskyddsmedel då man försöker förbättra tekniken och rådgivningen för att inte riskera användning på felaktigt sätt. Rådgivning som baseras på senaste forskningsrön, försöks- och markanalyser kan lägga en än bättre grund för en god odling. Förändringar, på grund av miljöskäl, som framöver eventuellt bör ske i jordbruket och jordbrukspolitiken måste baseras på kunskap, erfarenhet och fakta. Att bruka och odla mark innebär emellertid risk för vissa förluster av växtnäringsämnen. Läckage från jordbruksmark kan aldrig helt elimineras. Under de tider då marken inte är beväxt är risken för växtnäringsläckage till vattendrag och sjöar som störst. Mycket intressant kunskap om dessa förhållanden håller på att byggas upp kring erfarenheterna av de s. k. Mellbyförsöken på . Mellbyförsöken är nu inne på sitt 4:e slutförda resultatår. Prov på dräneringsvattnet från omfattande provytor tas i mån av avrinning. Vid intensiv avrinning är provtagningen tätare. Dräneringsvattnet analyseras på ammoniumnitrat och totalkväve. Förutom detta tas analyser också på fosfor, total fosfor samt kalium. Variationen på avrinningsstorleken från marken och tidpunkten på densamma är stor. 3-3^ ät''? " 'H ~ ? " 3 3ctE K g. = £ 3 =.£. --to 'H - S " i?T3.g 3 « 2.3 g 1 = 3 a.iä. =VB o - < « 5*1 I Handtlagödaal, normal giva Vy / Aj A 68~1 Stallgödaal. halv giva, tidig hdat /\ *51 Ogöda lat 0'w-« iliw 811 Stg., hal giva, tidig höat ttt-| Stg., dubbal giva, .«/ s / /zzx. 68 | Stallgödaal. hal giva, aan höat *61 Stallgödaal, hal giva, vår 44 /l|Bi Stallgödaal, hal giva, vår, fånggröda 10 20 30 80 JO 60 70 80 *0 SOj-N/ha Streckad stapel skall här illustrera resultatet /85. Streckad stapel + ofylld stapel symboliserar 1986 samt vertikal linje meddelar resultat. Kvävets förändringar i marken vid stråsädodling Mot. JOO^Min-M (kg/hi) Min-N:s principiella förändringar med stråsäd. (1982). Resultaten av Mellbyförsöken kan sammanfattas i följande punkter: 1. att kunna komma ned till noll i kväveläckage är omöjligt då mineraliseringen från markens eget förråd är en stor leverantör av kväve, 2. att läckaget endast undantagsvis torde ske , 3. att läckaget från ickegödslad men odlad mark är nästan lika stor som från normalgödslad mark (handelsgödsel), 4. att någon minskning av kväveläckaget genom minskning av kvävegivan från optimum knappast kan erhållas, 5. att handelsgödselanvändningen inte är det stora problemet, då den helt övervägande sprids . Läckaget är då normalt mycket lågt, 6. att stallgödselspridning i stora mängder per hektar ger ökade risker för utlakning framför allt vid tidig höstspridning, 7. att spridning ger olika utlakningsrisker, 8. att det går att minska problemen och minska läckaget genom utökad gödsellagring, bättre odlingsteknik, bättre spridarutrustning för stallgödsel, ökad vårspridning samt förbättrad rådgivning, 9. att höstspridning av stallgödsel utan efterföljande sådd av höstgröda ger stora utlakningsförluster och 10. att storleken av utlakningen bestäms av koncentrationen av nitrat i markvattnet och avrinningsstorleken. Kvävegödselförbrukningen beräknad per hektar Handelsgödselanvändningen per hektar i jordbruk i Genomsnitt för hela landet Moderata samlingspartiet anser det viktigt att anpassa gödselmängden till befintlig spridningsareal och spridning vid lämpliga årstider. att staten skall bidra till byggande av större gödselvårdsanläggningar. Finansiering kan ske genom de medel som inkommit från gödselskatten, att godkännande sker av spridningsavtal för gödsel på annans mark då egen eller arrenderad mark är otillräcklig. Gäller vid enheter som redan godkänts för viss storlek på djurhållningen, att vid framtida ny-, till- eller ombyggnad inom animalieproduktionen anpassning av djurhållningen sker till brukningsenhetens befintliga spridningsarealer. Trots det anförda måste en satsning på ytterligare kunskapsuppbyggnad ske. Den bör framöver kunna ge än bättre underlag för rekommendationer om gödselmängder, spridningstidpunkt, läckagerisker etc. Spridning av slam från reningsverk på har på goda grunder starkt ifrågasatts. Slam från tätorter med obetydlig industri är i allmänhet ett gott gödselmedel medan slam från tätorter med stor industriverksamhet kan innehålla betydande mängder med skadliga ämnen. Skärpta regler för användning på måste komma till stånd och i fall där slammet innehåller ämnen som skadar mark och grödor måste spridningen stoppas helt. Bekämpningsmedelsrester i vattendrag kan bero på olyckshändelser i samband med påfyllning av lantbrukssprutor, felaktig sprutrengöring eller vindavdrift vid besprutning. Fyllning av lantbrukssprutor direkt från sjöar, vattendrag och brunnar bör förbjudas. Plantering av skog i närheten av sjöar och vattendrag bör stimuleras. Ofta förekommer där svårbrukade arealer med risk för dubbelgödsling och dubbelbesprutning. För att minska skador på miljön vore därför skogsplantering en bra åtgärd. Tungmetallen kadmium i spannmål har ökat. Kadmium i gödselmedel och slam måste minska. Samma gäller för det luftburna kadmium som bildas vid förbränning. Svensktillverkade gödselmedel med låga eller inga kadmiumhalter finns emellertid att tillgå och bör därför användas. Friska och starka grödor erhålles genom en allsidig och väl avvägd tillförsel av växtnäringsämnen och ett behovsanpassat växtskydd. Brist av ett ämne i marken eller angrepp av växtsjukdom eller insekter kan få förödande konsekvenser för miljön och livsmedelsk vali teten. En drabbad gröda tar ej upp näring på normalt sätt och då kan i marken frigjorda ämnen genom läckage komma att skada miljön. Sjuka och skadade växter kan innehålla naturligt alstrade farliga gifter som kan överföras till våra livsmedel. Livsmedelskontrollen är mycket viktig. Det måste ur såväl producentsom konsumentsynpunkt ställas samma höga krav på livsmedel oavsett om de producerats i eller utomlands. Konkurrens på lika villkor länder emellan måste även gälla livsmedelsproduktionen i miljöperspektivet: odlingsmetoder, lagringsbehandling, färskhet m. m. Med anledning av vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om stimulanser för byggande av större och bättre gödselvårdsanläggningar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arealanpassad djurproduktion, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att erfarenheterna från Mellbyförsöken används för ytterligare kunskapsuppbyggnad och breddad rådgivning, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av rådgivning och rekommendation om gödselmängden och spridningstidpunkt, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skärpta regler för spridning av slam på , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skogsplantering i närheten av sjöar och vattendrag, 7. att hos regeringen begär förslag om förbud mot påfyllning av lantbrukssprutor direkt ur sjöar, vattendrag och brunnar, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om neutralitet vad gäller produktionen mellan inhemska och importerade livsmedel. (m) () () ()