mot · GB02Jo30 · 1988-03-28 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo30 [*fif av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:85 1987/88 om miljöpolitiken inför 1990-talet jO30 Några omdömen om miljöpropositionen 4 Skötsel av naturvårdsobjekt 6 Skydd av älvarna 7 Naturvård i skogsbruket 7 Luftföroreningarna och försurningen 9 Åtgärder inom industri- och energianläggningar 11 Åtgärder inom trafiken 11 Åtgärder inom kulturminnesvården 13 Jordbruk och miljö 16 Avfall eller resurs 17 I motionen beskrivs miljöpolitiska utgångspunkter, kritiken mot regeringens miljöproposition och miljöpolitiska förslag. Förslagen är markerade med strecksatser. Hushållning med naturresurser och en god miljö skapar framtidsmöjligheter, medan en miljöskadlig utveckling undergräver framtiden. Miljöpolitiken måste ges stimulans, styrmedel och tydliga signaler för en utveckling som skapar en uthållig produktionsförmåga. Eftersom miljön är helheten måste den också ha sin givna plats i hela samhället. arbetar för att skapa ett decentraliserat samhälle, som ger överblick, som hushållar med resurserna och därför använder förnybara resurser i största möjliga utsträckning. Hur bostäder, arbete och service byggs upp har stor betydelse för energi- och trafikstrukturen och därmed också för miljön, hur och vad vi producerar, hur vi tar till vara, återanvänder, återvinner likaså. politik är en naturresurspolitik. Energipolitiken bygger på förnybara energikällor som kraftigt minskar utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider. I ett decentraliserat samhälle är kollektivtrafiken utbyggd, långväga godstransporter går på järnväg, och bilarnas motorer och drivmedel har förändrats eller ersatts så att de drivs med miljövänligt drivmedel, t. ex. etanol, metanol eller vegetabilisk olja. Industrin arbetar med slutna system, där avfallet blir mindre, men det som kvarstår kan återanvändas. I bistånds-, utrikes- och handelspolitiken är det centralt att främja samverkan över gränserna för att förbättra vår gemensamma miljö. Vi har i riksdagsmotioner lagt fram förslag om hur vi vill genomföra detta. anser att god miljö är ett centralt ekonomiskt mål. Inget annat parti har ännu accepterat detta synsätt. De direkta skadorna på miljön i har uppskattats till ca . Det motsvarar ungefär exportintäkterna från en av våra basnäringar, skogsindustrin. För att ge en varaktig tillväxt i samhället behövs både ekonomisk och ekologisk balans. Lagar och andra begränsningar är nödvändiga men måste kompletteras med ekonomiska styrmedel. Vi vill bygga in miljöhänsyn i marknadsekonomin genom råvaruskatter och miljöavgifter. tillsatte i regeringen och miljökommittén. Dess uppgift var att utarbeta en samlad svensk naturresurs- och miljöpolitik. Den presenterade 1983 ett värdefullt underlag till åtgärder med bl. a. förslag till ekonomiska styrmedel. De socialdemokratiska ledamöterna motsatte sig råvaruskatter och miljöavgifter. Den socialdemokratiska regeringen har ännu inte lagt fram något förslag med en samlad naturresurs- och miljöpolitik. De ekonomiska styrmedlen skall nu utredas. Ekonomiska styrmedel, avgifter och skatter, är viktiga för att i snabbare takt nå resultat på miljöområdet. Det blir alltmer uppenbart att internationell ekonomisk utveckling och Mot. välfärd förutsätter en framsynt resurspolitik. Förslagen från Världskommis- Jo30 sionen för Miljö och Utveckling ger en grund för att skapa en uthållig utveckling. Miljöarbetet förutsätter ett gränslöst agerande. Vi anser att en strategi för internationella agerande måste utarbetas. Vi anser också att bör analysera hur svensk miljöpolitik står i samklang med rekommendationer. Vi har i annat sammanhang lagt fram förslag om detta. Den tekniska utvecklingen skall användas för att stärka miljöarbetet. Storskalig teknik, som vid felhanteringar eller felfunktioner leder till skador som inte kan repareras, måste motarbetas. Miljöpolitiken måste söka hantera de miljöskador som har uppstått. Många av dem är i sig så allvarliga att även om vi vidtar åtgärder kommer situationen att ytterligare förvärras innan en förbättring kan ske. Det tar tid innan vidtagna åtgärder får effekt. Vi står inför flera ekologiska kriser, som en följd av ökenutbredning, avskogning, försurning och förgiftning av vatten, mark och luft, koldioxidutsläppen och andra hot mot ozonskiktet, etc. De flesta i dagens generationer kommer att vara döda innan vår planet drabbas av de yttersta konsekvenserna av dessa omfattande miljöskador. De flesta av dagens unga kommer däremot att vara i livet. De allvarligaste miljöskadorna är de som ger långvariga ekologiska störningar eller ärftliga skador på djur och människor. All mänsklig verksamhet påverkar naturen. Men den påverkan får aldrig bli större än vad naturen tål. Hänsyn måste också tas till särskilt känsliga områden. För att ge verkligt innehåll åt denna utgångspunkt bör miljökvalitetsnormer utarbetas som gränsvärden för acceptabel påverkan av ekosystemen. Gränsvärdena kan grundas på följande synsätt: Naturfrämmande ämnen som är eller kan befaras vara långlivade, som t. ex. organiska klorföreningar, bör över huvud taget inte spridas i miljön. Det enda acceptabla gränsvärdet är alltså 0. Tungmetaller och andra sällsynta grundämnen är inte naturfrämmande men kan i onaturliga koncentrationer orsaka bestående eller långvariga skador i miljön, koldioxid och naturliga gaser med växthuseffekt likaså. Halterna i miljön bör hållas inom de naturliga variationerna. Alla övriga ämnen. Dessa får inte öka mer än vad naturen förmår bryta ned eller kan tolerera. Vi anser att miljöarbetet måste prioriteras utifrån detta synsätt. För att så skall kunna ske måste kunskaperna om miljön förbättras. Det är en förutsättning för att miljöarbetet skall få en inriktning på förebyggande verksamhet och inte enbart bli ett städarbete i efterhand. Det kräver att vi alla tar ett personligt ansvar. Vi vill förbättra den politiska beslutsprocessen och beslutens kvalitet genom att förkorta avståndet mellan forskning och beslut, genom miljökonsekvensanalyser och naturresursräkenskaper, framtidsstudier och ökad tyngd för miljökunnande och miljöengagemang. Vi vet mer än någonsin om sambanden i naturen. Vi har större kunskap än tidigare om hur olika gifter påverkar ekosystem och människa. 1* 1987/88. har också större ekonomiska resurser än . Vi måste ta vara Mot. på dessa möjligheter för att bruka bättre och förbruka mindre. Miljöpropositionen kunde ha inneburit ett systemskifte för miljöarbetet - om regeringen presenterat ett system för ekonomiska styrmedel, med miljöavgifter och råvaruskatter, - om regeringen presenterat en resurspolitik, där naturresurserna utnyttjas effektivt men varsamt så att deras produktionsförmåga bevaras, - om regeringen presenterat en miljöpolitik och en miljölagstiftning med målsättningen att politiken inom alla områden utformas utifrån vad naturen tål, - om regeringen presenterat åtgärder för att förutse, förebygga och förhindra nya miljöproblem. Men miljöpropositionen innebär inget systemskifte i miljöpolitiken. Den socialdemokratiska tyngdpunkten i miljöpolitiken är i stället att jaga miljöskador i det samhälle man själv har dominerat uppbyggnaden av. Materiellt välstånd har skapats till priset av miljöförstöring och en överexploatering av naturresurser. Framtiden måste i stället ta vara på produktionens möjligheter att vara resurseffektiv och utnyttja en miljövänlig teknik. I ett sådant samhälle skapas förutsättningar för en hållbar utveckling utifrån naturens förutsättningar och inom de gränser naturen ställer upp. Miljöpropositionen är inte heltäckande trots att den läggs vid senast möjliga tidpunkt . har tidigare kritiserat regeringen för att den försenat nödvändiga miljöåtgärder. Trots att tid har funnits för en mer heltäckande proposition finns stora luckor: - Koldioxidproblemet, som är ett av de mest omvälvande miljöproblemen, berörs knappast i propositionen. - Avfallet utgör ett verkligt hot mot samhället, som en resursbevarande politik skulle öppna nya möjligheter, där avfallet blir en resurs. Avfallet förbigås på två sidor, utan förslag. - Kväveoxiderna från trafiken ökar. Inga omedelbara åtgärder vidtas mot kväveoxidutsläppen. - Internationella miljöarbetet - inga nya initiativ föreslås, utöver ett miljöteknikinstitut. - Naturvården får inga nya resurser, trots att behovet är akut. Propositionen utmynnar i många nya utredningar eller uppdrag, bl. a. på följande områden: f. Miljö i utbildningen h. Oljeskador vid transporter till sjöss Kostnaderna för begränsningar av utsläpp av svavel och kväve k. Propositionen ger inte de signaler som behövs för att förändra samhället i miljövänlig riktning. Propositionen innehåller många bör, ibland finns där kraftord, men knappast de krafttag som skulle behövas. Regeringens förslag är en miniminivå i miljöpolitiken. föreslår därutöver en rad åtgärder och ambitionshöjningar. En ekologisk grundsyn innebär att ta stor hänsyn till sambandet mellan natur, människa och samhälle. Naturen är en för människan gemensam resurs som skall skyddas och vårdas för nuvarande och kommande generationers välfärd. Var och en skall bidra till skyddet och vården av naturen genom att visa hänsyn och varsamhet samt genom att undvika åtgärder som kan vara skadliga för naturen. Naturen skall utnyttjas med försiktighet och så att ekosystemets produktionsförmåga bibehålls, oumbärliga ekologiska processer vidmakthålls, genetisk variation bevaras och människor skyddas mot skadliga miljöbetingelser. Användningen av naturresurser skall vara inriktad på uthållighet. De största hoten mot naturen är miljöförstöringen av mark, vatten och luft och hoten mot den genetiska mångfalden. Luftföroreningarna och försurningen leder till en utarmning av flora och fauna. Ett annat akut hot utgör nedläggningen av och skogsplantering. Naturskyddet kan aldrig kompensera effekterna av miljöskador eller den förändring av landskapet som igenplantering av och igenväxning av ängs- och hagmark innebär. Ett uthålligt samhälle kan inte skapas utan en stark känsla för naturvärden. Vi måste hushålla med naturresurser, även om det inte finns ett ekonomiskt utbyte. Vi måste ha råd att skydda naturen också för dess eget värde. saknas en övergripande natur- och miljöskyddslagstiftning. Naturvårdslagen är splittrad och saknar ett långsiktigt perspektiv på naturvårdsfrågorna och naturvårdens mål. Det är därför bra att regeringen i propositionen har accepterat kravet på en översyn av naturvårdslagen. anser att relationerna till annan lagstiftning, som miljöskyddslagen, naturresurslagen och , särskilt måste studeras vid en översyn av naturvårdslagen. En naturvårdslag, som skall hävda naturmiljön, måste ha större tyngd i förhållande till annan lagstiftning än vad som är fallet. Den antagna naturresurslagen har flera förtjänster, men också brister. I naturresurslagen delas naturen in i en 5 del vi kan förstöra och en del vi skall skydda. anser att en Mot. övergripande naturresurslagstiftning skall ange hur man skall förvalta resur- Jo30 serna, inte hur man skall exploatera dem - med vissa områden undantagna. Ett sådant synsätt finns redan i skogsvårdslagen och i skötsellagen för jordbruket. Naturresurslagens hushållningsbestämmelser bör därför också ses över, så att det finns ett samband mellan naturresurslagen och naturvårdslagen vad gäller värnet av naturmiljön. anser att översynen av naturvårdslagen skall ges denna innebörd. I finns 20 nationalparker, drygt 1200 naturreservat, ett femtiotal naturvårdsområden, drygt 600 djurskyddsområden och 1300 naturminnen. Arealen och antalet naturvårdsobjekt har utökats successivt, men ligger ändå långt under de planer som finns för naturskyddet. har av landets riksobjekt för vetenskaplig naturvård och friluftsliv blivit säkerställda. Den största bristen är dock att vårdanslaget inte har ökat i den takt som behövs. Klyftan mellan vårdbehov och vårdanslag har blivit allt större. har klyftan till en del kunnat fyllas av beredskapsarbeten för naturvård, men har anslagen dragits ned även på detta område. har föreslagit åtgärder för att förstärka skyddet av naturvården. Regeringen redovisar i propositionen på flera punkter en likartad inställning som det utredningsförslag som presenterades 1986. Även vi anser att förslagen kommer att innebära vissa förbättringar för naturvården: Ideella organisationer och markägare bör anlitas i vården av naturvårdsobjekten. Kommuner och landsting bör få ett ökat ansvar för friluftsreservat. De statliga insatserna bör koncentreras till insatser för att bevara omistliga naturvärden. Skötselplaner skall upprättas vid bildande av naturreservat. Nya finansieringskällor skall prövas. En översyn bör ske av alla naturvårdsobjekt. - Länsstyrelsernas naturvårdsenheter förstärks i ett första steg med en tjänst per län för handläggning av naturvårdsfrågor. Vi föreslår att 10 milj. kr. anvisas för detta på anslaget Dl. Länsstyrelserna m. m. - Särskilt skyddsvärd mark som ägs av domänverket bör överföras till Naturvårdsfonden. - För vård av naturreservat m. m. föreslår att 60 milj. kr. anvisas, en ökning med ca 10 milj. kr. - En ny fond bör tillskapas för vård och inköp av naturvårdsobjekt. Fonden skall byggas upp av statliga medel, men det skall också finnas möjlighet för allmänhet och företag att lämna bidrag till fonden. Det bör också vara möjligt att testamentera pengar för vård och inköp av naturvårdsobjekt. - För att bevara det öppna landskapet och artrikedomen i flora och fauna bör en särskild hagmarksersättning införas. Vi har i annat sammanhang fö- 6 reslagit att 25 milj. kr. av omställningsstödet för jordbruket överförs till anslaget B6. Särskilda projekt på miljövårdens område. - För vård av hotade arter har begärt 3 milj. kr. Vi anser det angeläget att ökade resurser tillförs och föreslår en ökning med 1 milj. kr. i förhållande till regeringens anslag, dvs. 3 milj. kr. - En strategi bör utformas för bevarande och hantering av genetiska resurser. Den bör beskriva dels allmänna övergripande mål, dels mål som rör utsatta arter och mål för vissa områden som jordbruk och fiske. Åtföljande program bör vara inriktat på att klarlägga och bevara den existerande genetiska variationen, inkl. mikroorganismer, inte endast hotade arter, raser och sorter. Det bör omfatta genbanksverksamhet och forskningsbehov. Vi föreslår ett särskilt anslag på 5 milj. kr. för bevarande av genetiska resurser. Regeringen berör inte i propositionen bioteknikens effekter på miljön. Det finns risker med att genetiskt manipulerat material sprids på ett okontrollerbart sätt. Flera länder har infört förbud mot detta. - Vi har i annat sammanhang föreslagit en lag för bioteknikens utnyttjande. Användandet av biotekniken måste prövas utifrån etiska, sociala och ekologiska krav. Ansvarsfrågorna måste klarläggas. Produkter inom bioteknikområdet måste omfattas av en obligatorisk ansvarsförsäkring. De fyra outbyggda Norrlandsälvarnas framtid är osäker trots riksdagsuttalanden om att skydda dem. Regeringen lägger inte fram något förslag om förstärkt skydd. - Vi har redan tidigare föreslagit att de fyra outbyggda Norrlandsälvarna skall förklaras som nationalälvar och ges ett skydd som motsvarar nationalparkernas. Dessutom föreslår vi att följande älvar och älvsträckor anges som undantagna från vattenkraftsutbyggnad i förteckningen i naturresurslagen: - uppströms Naturvård i skogsbruket - Den fjällnära skogen är unik eftersom den rymmer stora urskogsområden. För skogsbruket i de fjällnära skogarna måste lokalt anpassade skogsbruksmetoder tillämpas. Det småskaliga bondeskogsbruket har traditionellt kunnat bedrivas utan konflikt med naturvårdsintressena. En naturvårdsgräns på biologiska grunder bör upprättas. Ovanför denna får inget storskaligt skogsbruk bedrivas. Särskilt skyddsvärda områden bör avsättas som naturreservat. - Miljökonsekvensbeskrivningar skall göras för olika skogsbruksmetoder som hyggesplöjning, stubbrytning, inplantering av främmande trädslag samt 7 1** 1987/88. skogsplantering på jordbruksmark. Stödet till igenplantering av lågpro- Mot. 1987/88 ducerande mark, som hagmarker, smärre lövskogar och glest bevuxna Jo30 barrskogar, det s. k. 5:3 bidraget, skall upphöra. har i annan motion föreslagit stöd till lövskogsplantering samt särskilt regionalpolitisk! - måste aktivt delta i den internationella naturvården genom bl. a. Världsnaturunionen. har i annat sammanhang understrukit betydelsen av samarbete med Världsnaturunionen i biståndsprojekt. är det enda större område som ännu inte utsatts för mänskliga ingrepp i någon större omfattning. I uppmanas länderna till internationellt samarbete för att skydda . - Vi anser att bör ta initiativ, genom , för att få förklarat som internationell naturpark. Vi föreslår att uttalar som sin mening att bör skyddas som internationell naturpark. Konsekvenserna av en koldioxidhöjning kan bli omfattande. Forskare har länge klassat koldioxidökningen som den största miljöförändringen, förutom effekterna av krig och kärnvapensprängningar. Hotet om stora klimatförändringar, genom en förhöjd koldioxidhalt, har emellertid inte lett till någon omprövning av energipolitiken. Jordens klimat påverkas av förbränningen av fossila bränslen, liksom av den omfattande skogsskövlingen i tropikerna. De fossila bränslen som bildats under hundratals miljoner år förbränns nu i snabb takt. Kolet i de fossila bränslena bildar koldioxid, som släpper igenom solljuset, men hindrar värmestrålningen från att stråla tillbaka mot rymden. Det kallas även drivhuseffekten. Om de befarade temperaturhöjningarna, till följd av ökad koldioxidhalt i luften skulle inträffa, kan effekten bli att havsnivån stiger när isarna vid polerna smälter och att havet därigenom utvidgas. Det är svårt att exakt förutse vilka områden på jorden som kommer att drabbas. Förändringarna kommer att påverka flora och fauna. Jordbruket kommer i vissa områden att försvåras, vilket får allvarliga försörjningsmässiga och politiska konsekvenser. För tros en ökad koldioxidhalt få mer drastiska konsekvenser än för jorden som helhet. Värmehöjningen är beräknad till per tioårsperiod. En fördubblad koldioxidhalt kan höja temperaturen på våra breddgrader med . Vintertemperaturen väntas öka mer än sommartemperaturen. Nederbörden väntas öka med 15^10 %. Växtbetingelserna kommer att dramatiskt förändras. föreslår: Mot. - Det är hög tid att energipolitiken förändras. Användningen av fossila bränslen måste minskas. Vi anser att regeringen bör klarlägga energianvändningens effekter på koldioxidhalten och utarbeta ett program för att minska utsläppen till vad naturen tål. - Vi anser att ekonomiska styrmedel bör användas även för att åstadkomma en minskning av koldioxidutsläppen. Vi föreslår att en miljöavgift tas ut på koldioxidutsläpp från industri- och energianläggningar. Tillsammans med en omfördelning av energibeskattningen skulle den verksamt kunna bidra till att driva på utvecklingen av ny teknik. har i lagt fram en förnyelseplan för energianvändningen som innebär minskade utsläpp av koldioxid. - presenterades en internationell studie utförd av fyra forskare från fyra olika världsdelar. Forskarna föreslår en långsiktig global energistrategi som är förenlig med fortsatt ekonomisk utveckling, utan att öka världens totala energiförbrukning och därmed sammanhängande problem. har i annat sammanhang föreslagit att regeringen verkar för att en global energistrategi utarbetas inom FN och att resurser omfördelas till förmån för förnybara energikällor, effektivisering och hushållning. De försurande luftföroreningarna drabbar vatten, mark, skog, växter och djur samt människors hälsa och vårt kulturarv. Luftföroreningarna är ett akut och omfattande miljöproblem. Åtgärderna mot försurningen kan därför inte avstanna förrän luftföroreningarna har begränsats till vad naturen tål. Dagens internationella målsättningar för att begränsa utsläppen av svaveldioxider och kväveoxider är helt otillräckliga. De senaste vetenskapliga rönen visar att naturens toleransgränser innebär att utsläpp av svaveldioxider måste minska och för kväveoxidutsläppen om skador på de mest känsliga ekosystemen skall kunna undvikas. Även med en 80-procentig reduktion bedöms ca 3 000 sjöar i förbli försurade. För att uppnå de nödvändiga utsläppsminskningarna måste hårda utsläppsnormer införas för både industrier och fordon, energiförbrukningen måste minskas genom effektivisering och sparande, användningen av alternativa energikällor ökas och transportsystemen förändras. Under förutsättning att industrins processutsläpp halveras skulle exempelvis följande krav, om de införs i , kunna åstadkomma en 80procentig minskning av utsläppen: - högsta tillåtna svavelhalt i lätt eldningsolja; i gäller - högsta tillåtna svavelhalt i tung eldningsolja; regeringen föreslår en sänkning till - svavel per megajoule bränsle vid koleldning; i gäller 0,05-0,svavel per megajoule. Regeringens ambitionsnivå sträcker sig enbart till reduktion av svavel- Mot. utsläppen till 1995 jämfört med nivå och för kväveoxidutsläppen till Jo30 Det långsiktiga målet anges till minskning av svaveldioxidutsläppen och en halvering av kväveoxiderna. Regeringen anför vidare: Innan ställning tas till ytterligare skärpta nationella målsättningar bör kostnader och andra effekter av nödvändiga åtgärder studeras. Samma inställning har regeringen vad gäller åtgärdsstrategin mot kolväten. Målet är för lågt satt, och dessutom anser regeringen uppenbarligen att kostnadseffekterna är viktigare i bedömningen än de miljömässiga kraven. - anser att målet för det svenska arbetet måste vara att begränsa svaveldioxidutsläppen och för kväveoxidutsläpp och kolväten. Från svensk horisont kan man säga att vi får svavlet från öst och kvävet från väst. Luftföroreningsproblemen kan bara lösas genom internationella överenskommelser. har bara 21 av lyckats enas om att begränsa svavelutsläppen . Någon liknande överenskommelse finns ännu inte för kväve, eftersom överläggningarna havererade . De nordiska miljöministrarna har inte heller lyckats ta fram ett nytt handlingsprogram för miljöfrågorna i . Bakslagen i det internationella arbetet anser vi borde ha utmanat regeringen att ta nya initiativ i det internationella miljöarbetet - utöver ett internationellt miljöforskningsinstitut - men icke. - En internationell luftvårdsfond måste tillskapas. De östeuropeiska svavelutsläppen drabbar bl. a. hårt. Ökningar snarare än minskningar av dessa utsläpp är troliga , och flera av dessa länder bedömer sig inte ha råd att investera i reningsanläggningar. Det räcker inte att sprida kunskap om ny teknik. måste därför aktivt medverka till att andra stater investerar i reningsteknik, övergår till miljövänligare energislag och gör energieffektiviseringar. majoritet har, efter centerinitiativ, föreslagit att den skall verka för att en internationell luftvårdsfond inrättas. Regeringen har uppenbarligen inte gjort tillräckligt för detta och ställer det nu mot förslaget om miljötekniskt institut. - Vi anser att skall slå fast att måste ta initiativ till överläggningar med länderna inom ECE eller med en grupp av dem för att få till stånd en fond, varifrån bidrag eller lån kan lämnas till miljöförbättrande luftvårdsinvesteringar. - Internationella miljöteknikmässor måste anordnas för att sprida kunskap om effektivaste miljöteknik. Svensk industri har här en stor kapacitet och en viktig potentiell marknad. - Exportkreditgarantier skall kunna ges även till miljöteknikexport. svenska exportkreditreglerna bör förändras så att de bidrar till att sprida Jo30 miljöteknik till länder som inte annars skulle satsa på det. - Miljöattachéer skall utses vid strategiskt viktiga ambassader. Ambassaderna måste avdela särskild personal med miljökompetens för miljöbevakning. - Internationella försurningssekretariatet, som är miljöorganisationernas organ, måste ges ökade resurser inom anslaget för information om försurning. - Nya överläggningar om internationella överenskommelser om svaveloch kväveoxidbegränsningar.