mot · GC02Fi11 · 1988-11-16 00:00:00 — Dessa underskott är ett uttryck för bristen på sparande. Den verkliga sparandebristen kan till och med sägas vara större än den synliga, eftersom investeringsnivån är för låg med hänsyn till behovet av utbyggnad av den konkurrensutsatta sektorn. En viktig orsak till den totala sparandebristen är det dåliga hushållssparande!. har hushållens sparande sjunkit kraftigt och är nu negativt. Det innebär att hushållen fortsätter att låna och ta av sina sparmedel för att konsumera. Det sjunkande sparandet påverkas av den tilltagande osäkerheten om sparandets framtida avkastning som den socialdemokratiska politiken skapat. Exempel på detta är den s k engångsskatten på pensionssparande, de många försämringarna för sparande i aktier samt skatten på företagsanknutna vinstandelssystem. anser att staten bör bedriva en aktiv politik för att stimulera enskilda människors sparande och ägande. Målet bör vara att hushållen skall kunna ha ett sparkapital motsvarande den genomsnittliga årslönen för en Mot. 1988/89 industriarbetare. För en sund privatekonomi och för den personliga trygghe- Fill ten behöver varje hushåll ha en buffert av sparmedel mot oförutsedda utgifter. Den skattepolitik som föreslår skulle kraftigt förbättra de allmänna villkoren för sparande. Dessutom behövs emellertid särskilda stimulanser som premierar långsiktigt bundet sparande. Vi föreslår att ett särskilt sparande införs för barn och ungdomar genom vilket föräldrar och andra närstående kan göra insättningar upp till ett visst belopp utan att gåvoskatt tas ut. Sparkontot bör spärras för uttag till dess barnet blir myndigt. I gengäld bör räntan vara skattefri. Ungdomarna skulle därigenom ges en trygg start i vuxenlivet. De ungdomar som vill fortsätta att spara på sitt ungdomskonto och som är beredda att binda medlen bör premieras genom en skattereduktion. Vi föreslår också att villkoren för bundet sparande i bank förhättras. Regler som liknar dem som gäller för pensionsförsäkringar bör införas. Insättning upp till ett visst belopp bör således vara avdragsgill och avkastningen skattefri mot att pengarna binds och skattskyldighet inträder . lade fram ett sådant förslag och har bankerna föreslagit detsamma. Regeringen bör återkomma till med förslag. Våra skatteförslag innebär skattelättnader på ca 8 miljarder, dvs ca mer än regeringen. Regeringen hoppas att dess förslag skall motsvaras av lägre nominella löneökningar och att därför någon ökning av den inhemska köpkraften inte skall uppkomma. Enligt vår uppfattning är förutsättningarna för detta minst lika goda och sannolikt bättre med skatteförslag, framför allt därför att vårt förslag inkluderar ett automatiskt skydd mot att inflationen smyghöjer skatten. Parterna slipper därigenom en ytterligare osäkerhetsfaktor i förhandlingar, nämligen att gissa hur stora prisökningarna blir och gardera sig för detta. Ett led i vår långsiktiga politik är att öka hushållens sparande. Detta innebär också en dämpning av den inhemska efterfrågan. Vi föreslår kraftiga stimulanser för sparandet och räknar med att detta innebär en väsentlig dämpning av den privata konsumtionen. En ökning av hushållens sparkvot med blygsamma , från nuvarande ca -till -, motsvarar en minskning av konsumtionsökningen med ca . I övrigt avser vi återkomma med de förslag till förändringar av offentliga utgifter och skatter som vi anser bör genomföras. Det enda skälet till att regeringen nu lägger fram en proposition om den ekonomiska politiken är att förslag måste presenteras om skatteskala . Detta i sin tur beror enbart på att regeringen underlåtit att göra det tidigare, antingen i budgetpropositionen eller i kompletteringspropositionen . Det enda substantiella förslaget i den ekonomiska propositionen gäller reduceringen av bostadssubventionerna. Eftersom regeringen inte behagat presentera några som helst kalkyler över de effekter dess förslag har för statsbudgeten eller den samhällsekonomiska balansen kan vi inte bedöma Mot. 1988/89 i vilken mån de ytterligare förslag vi presenterar bör föranleda även andra Fill Denna bedömning får anstå till januari. Av den prognos gjort för statsbudgetens utveckling under innevarande budgetår framgår emellertid att ett väsentligt överskott kan förväntas, främst på grund av höga löneökningar och stor konsumtionsökning. Några statsfinansiella skäl att kompensera statskassan för våra större skattesänkningar torde alltså inte finnas. Den samhällsekonomiska bedömning som regeringen presenterar är som nämnts närmast obefintlig. Regeringens förslag om s k utbudsstimulanser torde ha mycket små effekter på kort sikt. Det som är nödvändigt är att fastställa en skatteskala . Den vidare samhällsekonomiska bedömningen får anstå till januari. Vi kommer då att presentera förslag för den ekonomiska politiken i fråga om förändringar i statens utgifter och inkomster i ett sammanhang och som en helhet. Begränsningar av de offentliga utgifterna utgör ett väsentligt inslag i denna politik. Vi konstaterar också att oljeskatten på vårt initiativ kommer att höjas från . Regeringen gör uppenbarligen den bedömningen att medlen kan användas för att finansiera nya utgifter. Vi föredrar att använda dem för sänkningar av inkomstskatten. Sammantaget torde effekterna på den samhällsekonomiska balansen av våra förslag innebära en avsevärd förbättring i förhållande till regeringen. Effekterna på den inhemska efterfrågan innebär sammantaget en viss dämpning. Sänkningen av inkomstskatten spär på efterfrågan med ca 4 miljarder på kort sikt. Detta uppvägs emellertid av den redan beslutade höjningen av oljeskatten (ca 1,9 miljarder), våra sparfrämjande åtgärder (om sparkvoten bara stiger med 1/motsvarar det en efterfrågedämpning med ca 2,5 miljarder) samt våra förslag om reducerade bostadssubventioner (på kort sikt innebär våra förslag en minskning som är ca 0,4 miljarder större än regeringens). De dämpande effekterna summerar alltså till minst 4,8 miljarder, sannolikt betydligt mer, vilket mer än väl uppväger effekten av skattesänkningen på ca 4 miljarder. Effekter av det av oss förslagna förvärvsavdraget för pensionärer kan väntas få omedelbara och snabba konsekvenser för arbetsutbudet och därmed produktionen. Det finns ca 80 000 pensionärer per årsklass i åldern , dvs totalt ca 400 000 pensionärer under . Antag att blygsamma av dem förvärvsarbetar 1 månad när förvärvsavdraget införs. Det motsvarar 40 000 arbetsmånader. Det motsvarar drygt i tillskott under . En rent mekanisk beräkning innebär att detta leder till ett produktionstillskott på ca 1 miljard. Detta sannolika är att betydligt fler pensionärer blir intresserade av fortsatt förvärvsarbete när avskastningen efter skatt ökar radikalt. Om t ex hälften av dem skulle förvärvsarbeta bara en månad blir produktionstillskottet ca . Det är uppenbart att den samhällsekonomiska balansen, dvs förhållandet mellan utbud och efterfrågan, kommer att förbättras väsentligt när utbudet ökar och efterfrågan något dämpas. Detta skapar förutsättningar för en lägre inflation med politik än med regeringens. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär förslag som möjliggör för asylsökande att få beredskapsarbete, 2. att hos regeringen begär förslag till ytterligare insatser för att ge arbete åt människor med handikapp, 3. att hos regeringen begär en senare redovisning av hur reglerna för s k merkostnadsbidrag tillämpats i praktiken, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att byggnadsregleringen bör avvecklas, 5. att med avslag på regeringens förslag beträffande ombyggnadslån och räntebidrag i befintlig bebyggelse hos regeringen begär förslag om minskade bostadssubventioner i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om reavinstskatten, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om avsättningar till reparationsfonder, 8. att , om regeringens förslag i denna del godkänns, som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att förändringar i villkoren för ombyggnadslån gäller projekt för vilka ansökningar inkommit till förmedlingsorganet efter , 9. att , om regeringens förslag i denna del godkänns, som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om undantag från ändrade villkor för ombyggnadslån för ålderdomshem, gruppbostäder för åldersdementa och övergångsbostäder för flyktingar, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utgångspunkterna för den framtida jordbrukspolitiken, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om avskaffande av tekorestriktionerna, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om stimulans av enskilda alternativ till offentlig produktion av sociala tjänster, 13. att hos regeringen begär förslag till stimulanser av långsiktigt bundet sparande för ungdomar enligt vad som anförs i motionen, 14. att hos regeringen begär förslag till stimulanser av långsiktigt bundet sparande i bank enligt vad som anförs i motionen, 15. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som i övrigt anges i motionen. () () () () () () () 1988/89 Fill