mot · GB02A467 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:A467 av och (vpk) om bilindustrin Så darrig som världsekonomin är , så måste man vara försiktig med att anställa personal... I minskade personbilsmarknaden . klarade sig ... Minskningen är en indikation på att vi inte alltid kan räkna med tillväxt. (VD, . till jan. -88.) Den rika bilkoncernen och den sårbara Volvos nya rekordvinster har varit en av de stora nyheterna under årets första månad. Det transnationella företagets framgångar är kopplade till fordon, transporter och livsmedel. Vinsterna bygger på samhällets och enskilda individers livsnödvändiga behov. Med Dagens Industris terminologi har en jättekassa på mer än . Den socialdemokratiska regeringen har också en stor tillit till koncernen och dess utvecklingsmöjligheter. Teknik och teknikutveckling, förändringar i infrastrukturen och förändringar av telekommunikationerna har massbilismen som drivkraft. Därför har landets två stora bilföretag fått förmånen att starta ytterligare bilfabriker. Därför subventioneras de av staten och därför kretsar den socialdemokratiska utvecklingsoptimismen kring projekt som skall leda in i en ny utvecklingsfas med intelligenta fordon på intelligenta vägar. Den totala produktionen av personbilar i världen är betydligt större än efterfrågan. Konkurrensen är alltså hård det gäller att hitta nya nischer och expansionsmöjligheter för de kapitalistiskt styrda företagen. Förhoppningarna är att det skall skapas både fysiskt utrymme för mångdubbelt fler fordon och att människorna mentalt skall förmås att acceptera bilen som en symbol för det livsnödvändiga. Den nya fas regeringen talar om i trafikpolitiken betyder i klartext att bilen skall övergå från stadiet frihetssymbol till att uppfattas som 2000-talets trygghetssymbol. Bilen skall komma att accepteras som ett andra hem. En samhällsstruktur som skapar utrymme för denna form av fanatisk tillväxtoptimism har i verkligheten kommit in i en ny fas. Men den vilar på bräckligt underlag. Skogen i tillhör vår nationalrikedom men uppvisar skador som ger belägg för att den ekologiska krisen hör samman med den ekonomiska. Skogsindustrins intressen kolliderar med bilindustrins och bilismen. Medan skogsbolagen och skogsägarna nu under- Mot. blåser miljöopinionens larm menar bilindustrin att träd måste offras där A467 motorvägar skall gå fram. Systemet är sårbart på många sätt. Sårbarheten i strukturen - näringsliv och arbete Med hjälp av LO- och TCO-rapporter om tog vi i motion 1986/87:A234 (jan. -87) upp bilindustrins och samhällets respektive behov och uppbindningar till varandra. TCO uppskattade att bilindustrin ger upphov till ungefär 50000 arbetstillfällen. - Beroendet av bilindustrin i håller på att bli så stort, att man kan säga att hela landsdelen håller på att bli en bruksbygd. Med erfarenhet från den snabba konjunkturväxlingen och överkapaciteten inom varvsindustrin och med tanke på att bilmarknaden i världen totalt sett inte är särskilt expansiv, finns det anledning att vidare granska konsekvenserna av ett ökat beroende Bilindustrin väger tungt i nuvarande konjunkturuppgång i men hur länge? (Struktur- och organisationsförändringar i O-län, 1986.) Sårbarheten i naturen - människor och livsmiljö Ett litet fåtal har samhällets livsnerver i sina händer. Industrisamhällets skador har dokumenterats ganska väl. Beroende på bl. a. näringslivets struktur på olika orter, bostadsbebyggelsens närhet till industrierna, trafikintensiteten på gator och vägar ser vi olika grader av hälso- och miljökonsekvenser. Skogsskadorna i , försurningen av mark och vatten samt olika sjukdomsbilder hos befolkningen, som t. ex. på är mycket oroväckande. och andra miljöförstörande industrier må satsa mångmiljonbelopp på hycklande propagandaannonser om sitt miljöansvar, det kan ändå aldrig dölja det faktum att barn fötts med lägre födelsevikter än normalt eller att luften är direkt hälsovådlig när belastningen är som störst. Insikten växer om att det finns uppenbara gränser för människans anpassning till miljögifter i omgivningen. utspel under om att särskilda insatser skall göras i , främst , är ett steg i rätt riktning. Klart är att de aldrig aktualiserats om inte opinionen mot industrins nedbrytande verksamhet varit så stark som den är. Miljöministern har gång på gång också fått stå till svars i talarstol för regeringens passiva och undergivna hållning till och övriga miljöförstörare. Men regeringen visar upp två ansikten. För hur skall det kunna ske avgörande förbättringar , även om nu pengar anslås till , om bilismen tillåts expandera i stort? Till detta kommer att det är samhället som tvingas betala för de skador som företagen är skuld till. På detta sätt urholkas samhällsekonomin både direkt och indirekt medan de som tjänar på sitt destruktiva beteende anklagar det offentliga för bristande effektivitet. Detta är inget unikt inom kapitalismen. Däremot är det anmärkningsvärt Mot. mot bakgrund av att cheferna i ägarhierarkiernas toppar också uppfattas som A467 vår tids hjältar. Konsekvensbedömningar som omfattar ett intresse att välja helt nya strukturer för produktion, processer, produktområden osv. i miljövänlig riktning saknas helt i dagens . Massbilismen och bilindustrins ställning ifrågasätts av allt fler utanför regeringskretsen. Volvos unika maktställning samt beroendet av de många tusentals arbeten i som har anknytning till företaget visar varför det saknas en omvänd konsekvensbedömning. Bilindustrin väger tungt i , men hur länge? viktigt steg genom att ställa frågan, men går inte vidare. Enligt vårt sätt att betrakta problemet är det realistiskt att också ställa frågorna: Hur kommer att fungera om och när bilindustrin faller? Hur skall nödvändig alternativ produktion planeras och organiseras för att tillgodose både miljövänliga transporter och krav på meningsfulla arbeten? Optimismen när det gällde varvsindustrins förutsättningar slog totalt fel. Överproduktionskris, ja - men utan klara samband till konsekvenser för miljön. När det gäller bilismen och bilindustrin handlar det om såväl miljökris som överproduktion i internationell skala. Opinionen mot ScanLink är mycket stark. Trädkramaraktionerna mot motorvägsbygget vid har vunnit allt fler sympatier. Rättegången mot dem som värnar om miljön och visat civil olydnad är ett slående exempel på att maktapparaten aldrig saknar vapen när det gäller att statuera exempel för att skydda företagens intressen. Miljöskyddet däremot har aldrig konstruerats för att utgöra ett fullgott skydd mot företagen. Vpk har i en omfattande partimotion om trafiken inför 1990-talet presenterat en helhetssyn på framtidens trafik- och transportsystem. Målet är att bygga ut kollektiva miljövänliga och energisnåla transporter i hela landet och att minska landsvägstrafiken. Vinsterna för samhället skulle bli betydande. Regering och riksdag bär huvudansvaret för att landets regioner utvecklas och fortlever. Det västsvenska beroendet till Volvokoncernen är ett koncentrat av problem som berör hela riket. Alla frågeställningar och analyser typ de som LO- och TCO-distrikten i presenterat måste utvecklas. Kopplade till ett ekologiskt perspektiv blir ett sådant arbete den enda möjliga vägen ur en ekologisk och ekonomisk kris. Regionen måste ha en beredskap att möta de ännu mer akuta hoten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning med uppgift att granska förutsättningarna för miljövänliga och resurssnåla alternativ till bilindustriproduktionen i i enlighet med motionens intentioner.