mot · GB02U7 · 1988-01-25 00:00:00 — Principen är att utländska sändningar skall få distribueras fritt. Sändningarna skall dock normalt inte få innehålla mer än reklam och begränsningar i reklamens utformning diskuteras. annan möjlig begränsning gäller omfattningen av icke-europeiska inslag. pågår ett likartat arbete inom där även deltager. I det konventionsförslag som diskuteras finns det ett förbud mot att sända reklam riktad mot ett speciellt land. Om förslaget till bifölls skulle en socialdemokratisk regering i kunna förhindra kabel-tv-nät att sända satellit-tv-program som innehåller reklaminslag som är utformade för svenska tittare. Det innebär att det skulle bli tillåtet att sända reklam för multinationella produkter men reklam för varor och tjänster som bara säljs i skulle förbjudas. Det är ännu oklart vilka av dessa båda förslag - Europarådskonvention eller EG-parlamentets regelförslag - som kommer att biträdas av de västeuropeiska länderna. Om bestämmer sig för att biträda en Europarådskonvention innebär detta en inskränkning i EG:s beslutsmöjligheter på ett område som är viktigt både för individernas valfrihet och för företagens frihet att konkurrera. Regeringen försöker vidmakthålla ett föråldrat förbud mot reklam. I propositionen skriver man: Det är angeläget att satellitsändningarna inte används för att kringgå de svenska regleringarna om reklam i televisionen. Därför arbetar för förbud mot reklam riktad mot ett särskilt land i det ovannämnda förslaget till Europarådskonvention. Regeringen skriver vidare: Om en sådan konvention blir verklighet kommer utvecklingen av televisionssändningar som omfattar hela eller delar av att kunna ske i former som inte kränker de enskilda staternas självständighet. Regeringen har aviserat att den redan under detta år kommer att lägga fram en proposition som uppenbarligen syftar till att kunna förbjuda vidareutsändning över kabelnät av satellitsändningar som innehåller reklam. En sådan reglering skulle stå i strid med yttrande- och informationsfriheten. Våra ställningstaganden i dessa frågor redovisas närmare i partimotionen Fria massmedia. För de svenska konsumenternas del vore det bäst om de föreslagna EG-reglerna skulle gälla även i . bör i det pågående arbetet med förslaget till arbeta för så liberala regler som möjligt beträffande vidaresändning av radio- och TV-utsändningar. företrädes numera av EG vid internationella handelspolitiska överläggningar. Mellan EFTA-länderna förekommer det ett visst samarbete, men det ankommer på att själv fastställa och formulera politik beträffande liberalisering av världshandeln. Grunden för den svenska politiken måste vara frihandel. Frihandel ökar alla deltagande parters välstånd. Bevisen för detta är kända . Det är därför sorgligt att många beslutsfattare i världen ännu inte insett att protektionistiska åtgärder i längden är skadliga. Det är beklagligt att det även i den svenska debatten stundom framförs protektionistiska förslag. (General of Tariffs and Trade) - det internationella avtalet för utveckling av fri världshandel - omfattar förutom sänkningar av tullsatser även regler mot diskriminering av olika länder, regler om stabilitet och förutsägbarhet i handelsförbindelserna och regler för konsultationer och tvistelösningar. pågår en ny förhandlingsrunda för utveckling av - den s. k. Uruguay-rundan - där även nya ämnen tas upp till behandling, bl. a. tjänstehandel, immaterialrätt och handelsrelaterade investeringar. är också handeln med jordbruksprodukter föremål för omfattande förhandlingar. Till skillnad mot tidigare rundor där tonvikten legat på tullsänkningar berör förhandlingarna till stor del handeln med icke-tariffära hinder. För del aktualiserar Uruguay-rundan motsägelser i regeringens politik. I finns många tjänstehandelsföretag som är aktiva på utländska marknader. Utländska tjänsteföretag hindras emellertid i många fall på den svenska marknaden av olika särregler. Särskilt kan nämnas valutaregleringen och hinder för etableringen. En annan fråga som kommer att behandlas under GATT-förhandlingarna är handelsrelaterade investeringar. Som ovan beskrivits strider de svenska reglerna för kontroll av utländska investeringar mot frihandelsprincipen. Från amerikansk sida har man försökt få till stånd s. k. frivilliga exportbegränsningsavtal (VR A - Voluntary Restraint Agreements) med enskilda länder eller branschorganisationer i dessa. Inför hotet om särskilda tullar har man t. ex. lyckats få sådana avtal med de flesta stålexportländer utom och . I stället försvårar svensk export genom att tillämpa s. k. utjämningstullar mot vissa stålprodukter. bör kräva att upprätthålles i alla hänseenden. Några frivilliga exportbegränsningar bör icke förekomma. Från svensk sida måste vi kräva att alla tariffära och icke tariffära handelshinder avvecklas. Multifiberavtalen (MFA) är ett unikt undantag från GATT-principerna och bygger på att textilimporterande industriländer begränsar importen genom att sluta bilaterala uppföljningsavtal med exportländer - huvudsakligen utvecklingsländer eller svagt utvecklade länder. På så sätt försöker industriländerna skydda den egna icke-konkurrenskraftiga textilindustrin. Tanken bakom multifiberavtalen har varit att importbegränsningarna skulle vara tidsbestämda och ge möjligheter att underlätta omställningen i industriländerna. Successivt skulle kvoterna öka. I det senast utlöpta avtalet avsågs kvoterna öka med . har emellertid, med hänvisning till låg produktion och hög importandel, kunnat för svensk del hålla nere ökningstakten till . Även beredskapsskäl har anförts för att skydda svensk teko-industri. upprätthåller dock en betydligt högre självförsörjningsgrad på teko-området än för många andra varugrupper. När vi i och andra välmående länder tillämpar handelsbegräns- Mot. ningar mot visar vi också att vi inte är beredda att ta konsekvenserna U7 av våra uttalanden om solidaritet med befolkning. som stöder industriell utveckling i med skattemedel är regeringen inte beredd att tillåta att deras industriprodukter får säljas fritt. Det är en i grunden omoralisk inställning. Fattigdomen i kan aldrig bekämpas om inte individerna kan få arbete - det kräver att dessa länder får exportera sina produkter. Utökade möjligheter till import från skulle endast marginellt drabba den svenska teko-industrin - det är troligen huvudsakligen import från andra industriländer som skulle minska. Enligt vår mening bör frihandelsprincipen gälla även på textilområdet. bör uppfylla GATT-målsättningen att även detta område skall integreras i frihandeln. Det kan ske genom att existerande avtal omförhandlas till fördel. Med stöd av vad som anförts hemställs 1. att avslår de av regeringen förordade riktlinjerna i proposition 1987/88:66, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts såsom riktlinjer för deltagande i det västeuropeiska samarbetet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det nordiska samarbetet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbetet inom EFTA, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördjupade kontakter med EG-parlamentet, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om informationsverksamhet kring den europeiska integrationen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förhandlingar i syfte att uppnå en tullunion mellan och EG, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gemensam europeisk arbetsmarknad, 9. att hos regeringen begär förslag till avskaffande av lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag, m.m., 10. att hos regeringen begär förslag till övriga åtgärder för att undanröja hinder för utländska förvärv av aktier i svenska bolag, i enlighet med vad som i motionen anförs, 11. att som sin mening ger regeringen och fullmäktige i till känna vad i motionen anförts om svensk anknytning till , 12. att som sin mening ger regeringen och fullmäktige i till känna vad i motionen anförts om skyndsam och definitiv avveckling av valutaregleringen, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tekniskt och vetenskapligt samarbete mellan och EG, 14. att hos regeringen begär förslag till finansiering av svenska företags medverkan i EG: s Forsknings och utvecklingsprojekt i enlighet med vad som i motionen anförs, 15. att hos regeringen begär förslag till en plan för successiv ökning av deltagande i i enlighet med vad som i motionen anförs, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av svensk medverkan i SCIENCEprogrammet, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medverkan i ERASMUS- och COMETTprogrammen, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av harmonisering av svensk lagstiftning med lagar och regler inom EG, 19. att hos regeringen begär förslag till former för systematisk redovisning av lagar och regler inom EG vid förslag till ny svensk lagstiftning i enlighet med vad som i motionen anförs, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om agerande vid de pågående överläggningarna om förslag till Europarådskonvention rörande innehållet i internationella reklamsändningar, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om agerande vid de pågående GATTförhandlingarna, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillämpningen av multifiberavtalen och avveckling av handelshinder på teko-området. 1987/88 U7 () () () () () () 1 INLEDNING 1 U7 2 RIKTLINJER FÖR DELTAGANDE I DET VÄSTEUROPEISKA SAMARBETET 2 3 EN VÄRLD I FRIHET 3 5 DET NYA OCH EUROPATANKEN 4 6 DE EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS UTVECKLING 5 8 OCH SVENSKA FÖRETAG BEHÖVER 7 9 DET NORDISKA SAMARBETET 9 10 OCH DET FRAMTIDA EUROPASAMARBETET 10 11 SAMARBETET MELLAN EFTA OCH EG 12 12 FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER 13 12.1 Kontakter med EG-parlamentet 13 12.2 Information om EG 14 12.4 Gemensam arbetsmarknad 16 12.5 Öppna gränser för företag 17 12.6 Öppna gränser för kapitalflöden 18 12.7 Anknytning till EMS 19 12.8 Harmonisering av lagar och bestämmelser 20 12.9 Tekniskt och vetenskapligt samarbete 21 12.13 Samarbete och avreglering inom transportsektorn 26 12.14 Samordning på Radio- och TV-området 26 13 INTERNATIONELL FRIHANDEL 27