ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02T307 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:T307 av m. fl. (s) om det nationella stamvägnätet Det kapital sorn finns investerat i vägar och broar måste förvaltas väl. Brister i denna förvaltning, vad gäller reparation och underhåll, kan leda till snabb kapitalförstöring. Det kan också leda till transportproblem och ökade olycksfallsrisker. Vägsystemet bör kontinuerligt förbättras med utgångspunkt från dels näringslivets behov av goda transportmöjligheter och medborgarnas behov av goda kommunikationer, dels strävan att minska olycksfallsriskerna och pressa ned antalet olyckor i trafiken, och dels behovet av att minimera de negativa miljöeffekterna av trafiken. Näringslivet, särskilt exportindustrin, ställer allt större krav på god transportstandard, vilket också innefattar ett väl utbyggt vägnät i vårt land. Det arbete som pågår inom , med ett nationellt stamvägnät, är av central betydelse. Stamvägnätets standard avses anpassas till de internationella krav som tillämpas inom EG. Det innebär att det skall klara fordon med 60 tons bruttovikt, att tillåten hastighet skall vara ./tim och att det finns planskilda korsningar. I bör utöver E 6 och E 3, samt eventuellt andra vägar som kan vara aktuella, även , mellan det s. k. Tvåstadsområdet /och , ingå i det nationella stamvägnätet. Tvåstadsområdet är statt i stark utveckling. Industrin och de anställda har behov av snabba och säkra transporter och kommunikationer. Som jämförelse kan nämnas att trafikintensiteten på , sträckan /, i fordon räknat , är högre än på GöteborgUddevalla, som är föremål för en omfattande utbyggnad. Det har från andra intressenter lanserats tankar på en sammanhängande inlandsväg mellan och . Detta förslag ligger i linje med det som här framförs. Vägens status inom bör ökas och då speciellt sträckan GöteborgTvåstad, som utan jämförelse blir den mest trafikerade delen. Näringslivet i Tvåstadsområdet är i hög grad exportinriktat. En fortsatt industrisatsning förutsätter ett väl fungerande vägnät. Företag har uttryckt tveksamhet till vidare utveckling med hänvisning till utebliven satsning på vägnätet. Vid företags val av ort för ny- eller omlokalisering spelar vägfrågan en avgörande roll. Ett ställningstagande av i fråga om att , sträckan GöteborgTrollhättan/, bör ingå i det nationella stamvägnätet, skulle kunna undanröja denna tvekan och medverka till en fortsatt stark och positiv utveckling i Mot. 1987/88 området. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att , sträckan GöteborgTrollhättan/bör ingå i det nationella stamvägnätet. () ()
mot · GB02T308 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:T308 av andre vice talman () om minskad vägsaltning I motioner till tidigare riksdagar har jag föreslagit att försöket med minskad vägsaltning det s. k. skulle utvidgas till bl. Dessa motioner har dock inte bifallits. Försöken har pågått och detta visar att inga fler olyckor har inträffat i de områden där man inte saltat. var ett sådant helt saltfritt" försöksområde och ingen olycksökning har registrerats. är ett annat område där man hade helt saltfria gator utan att olyckorna ökat. Vid infarterna upplyser man genom stora skyltar om att gatorna är osaltade. Resultatet har varit så positivt att man avser att fortsätta att ha saltfritt. Dessa resultat är mycket värdefulla att registrera då det enligt min mening är mycket viktigt att man kraftigt minskar vägsaltningen. En minskning av saltningen av vägarna är viktig av framför allt två skäl. Enligt uppgift förbrukas'en normalvinter omkring salt för att hålla vägarna halkfria. Följderna av saltningen blir bl. a. förstörda brunnar och döda träd. Miljöförstöringen blir omfattande då en stor del av saltet "urlakas i marken och i vattendragen. Enligt utförda beräkningar kostar saltet på vägarna de svenska bilisterna över två miljarder i form av rostskador på bilarna. Jag anser att med hänsyn till dessa två huvudskäl bör saltningen på vägarna minskas kraftigt. Endast i yttersta nödfall vid mycket svårt "isföre" och stora trafikproblem bör salt användas. Med hänvisning till det anförda hemställls att som sin mening ger regeringen till känna att användningen av salt på vägarna kraftigt skall minskas. 1 1987/88. 3 sami Nr T308-3I2
mot · GB02T309 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:T309 . av m. fl. om upprustning av på sträckan Ur regionalpolitisk synpunkt är kommunikationerna viktiga, vilket man kan finna många exempel på om man studerar näringslivshistoria. 1 återkommande satsningar i olika regioner gör regeringen insatser just för att förbättra kommunikationerna. i har uttalat att länet är i hög grad beroende av interregionala kontaktmöjligheter. För dessa kontakter spelar E 18 en mycket väsentlig roll. har arbetat för att få denna led upprustad. I och med att sträckan byggs om får E 18 mot motorvägs- eller motortrafikledsstandard med undantag för ett kortare avsnitt väster om ... E 18 väster om har betydligt sämre standard. En viktig bit, som måste åtgärdas är sträckan KöpingArboga, men också en kraftig uppgradering av standarden på sträckan (E 3) är angelägen. Med de anslagsnivåer som länet normalt disponerar blir ett projekt av denna storlek mycket resurskrävande, varför särskilda medel måste tillföras väganslaget i länet om byggande ska kunna genomföras. Självfallet finns en rad transportbehov som genom E 18; här skall endast nämnas några. Insatsvaror för Volvos produktion i är ett exempel. Från i transporteras färdiga produkter till . Spannmål från Närke-slätten transporteras till siloanläggningen i för utskeppning med båt. Till ICA:s lager i transporteras stora varumängder som importeras över . Det i denna motion aktuella vägavsnittet utgör en viktig del av vägförbin delsen mellan och , men är också viktigt för trafiken mellan /Åbo och . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av upprustning av väg E 18 från mot och .
mot · GB02T31 · 1988-01-28 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T31 om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Utbyggnad av till dubbelspår är en av vårt lands mest strategiska järnvägslinjer med stor betydelse både i det nationella och internationella transportnätet. pågår ombyggnadsarbeten på banan, varvid vissa sträckor byggs ut till dubbelspår, bl. a. sträckan AlmedalMölndals nedre. Detta är mycket positivt och välkomnas av alla berörda parter. I propositionen om trafikpolitiken inför 90-talet är en av de banor som nämns vid namn som motiverade för utbyggnad. I samband med dubbelspårsarbetena på har också undersökts möjligheten att anordna pendeltågstrafik mellan och . De utredningar som gjorts visar på goda möjligheter för pendeltrafik. Inom finns 12 00013 000 personer som pendlar till sina arbetsplatser i och kommuner. Det stora flertalet av dessa färdas i egen bil med allt vad det medför av trafik- och miljöproblem. I kommande diskussioner om utbyggnad av anser jag att sträckan nedreKungsbacka måste få högsta prioritet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt utbyggnad av .
mot · GB02T310 · 1988-01-14 00:00:00 — 1987/88 :T310 om avkastningsbedömning av investeringar I den trafikpolitiska propositionen betonas att effektiva transporter för de svenska företagen spelat en stor roll. Vikten av att näringslivet kan erbjudas effektiva, billiga och rationella transporter med hög säkerhet och tillförlitlighet framhålls från såväl näringslivet och forskare som företrädare för partierna. Inom näringslivet har nya begrepp som logistik, materieladministration, just-in-time m. m. konkretiserats och resulterat i en snabb utbyggnad av systemlösningar för materieladministration som syftar till en betydande effektivisering av transportsystemen. Företagen har också starkt betonat dessa åtgärders betydelse för lönsamhetsutvecklingen. Statens kunskaper om infrastrukturens och transportmedlens betydelse för näringslivet är emellertid begränsade. Trots att utarbetat samhällsekonomiska investeringsanalyser för att värdera väginvesteringsobjekt är verkets kunskaper om tidsvinsteffekter för företagen av investeringar eller eliminerande av flaskhalsar i transportapparaten ännu förhållandevis outvecklade. Fr. o. m. den investeringsplanering, som snart avslutats för en 10-årsplanering av trafikinvesteringar, skall samtliga statliga trafikverk tillämpa samhällsekonomiska investeringsmodeller. Det ter sig i det perspektivet mycket angeläget att de samhällsekonomiska kalkylerna kompletteras med ett kunskapsmaterial som bättre beaktar företagens kostnads- och intäktsbilder i dessa kalkyler. Detta gäller i första hand bedömningen av tidskostnader resp. tidsvinster. Samhällets kunskaper om de rent företagsekonomiska kostnaderna för bristande framkomlighet och trängsel främst i våra tätorter är i det närmaste obefintliga. I detta fall handlar det givetvis om kostnader, som i sista hand får bäras av konsumenterna och som således onödigtvis påverkar den allmänna prisnivån. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning i syfte att åstadkomma en komplettering av avkastningsberäkningar vid investeringar så att företagens tidsvinster och tidskostnader vägs in.
mot · GB02T313 · 1988-01-20 00:00:00 — av m. fl. (s) om en sammanhängande inlandsväg Flera av de nordliga länen har utarbetat transportvisioner. För flera av de nordliga länen har det visats ett stort intresse för att åstadkomma en sammanhängande inlandsväg. En väg som skulle ha mycket stor betydelse för en förstärkning av infrastrukturen. En väl utbyggd, rikstäckande infrastruktur utgör en grundläggande förutsättning för en positiv samhällsutveckling. Näringslivets utveckling i olika delar av landet är i hög grad beroende av vilka kommunikations- och transportmöjligheter som finns. Riksvägsnätet har här en central funktion att fylla. En inlandsväg från Karesuando- /skulle ha mycket stor betydelse för näringslivet i berörda regioner. Det skulle också betyda mycket för den turist- och fraktgodstrafik som lätt lokaliseras åt annat håll eftersom ingen gemensam vägmarkering finns genom inlandet. En inlandsväg skulle också förstärka förutsättningarna att utveckla landets inre delar, samt förstärka samverkansmöjligheterna mellan regioner i norra/och . En uppklassning av en inlandsväg till skulle också underlätta för den tunga trafik som går från till /att på ett enkelt sätt färdas den mycket långa sträckan. Större delen av den nu aktuella vägsträckan utgörs av riksvägar, men med olika vägnumreringar. Bara en mindre del av vägsträckan är länsväg. Det som således skulle behövas ytterligare är en gemensam vägnumrering och att vägen klassas upp till . På så sätt skulle det bli betydligt enklare att styra trafiken mot inlandet. Den föreslagna vägen skulle sträcka sig i princip genom hela inlandet från i norr till /i söder via , , , , , , och . Med den sträckningen skulle man täcka in den långväga tunga trafiken liksom turisttrafiken i syd-nordlig riktning som skall mot inlandet och vidare mot . Den sträckning som vi motionärer förordar är av utomordentlig regionalpolitisk betydelse för de aktuella länen och berörda regionerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av Europavägsnätet genom så att en sammanhängande skapas genom inlandet. 1987/88 T313 () () () () () () () Nationella atawveqar enligt HK:s skiss Mot.
mot · GB02T314 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:T314 av och () om nybyggnad av förbifarter vid och Trafiken på genom och på genom har länge varit angelägna frågor. På grund av att tilldelats alltför knappa resurser för vägbyggande har dessa objekt , när flerårsplaner upprättats, flyttats framåt i tiden. I tätort går E4 rakt genom samhället på en sträcka av . Den täta trafiken delar samhället i två delar och medför en rad olägenheter för befolkningen. Risken för olyckor är överhängande, inte minst på grund av alla transporter med farligt gods som passerar genom samhället. Äldre och handikappade har stora svårigheter att på egen hand kunna förflytta sig i samhället på grund av . En mängd skolbarn måste korsa E4, ofta vid tider när trafiken är som mest intensiv. I genomkorsar tätortens centrala delar. På grund av utfarter, gatukorsningar, cykel- och gångtrafik, affärer, bensinstationer m. m. har genomfarten låg framkomlighet och trafiksäkerhetsstandard. En ny förbifart vid är mycket angelägen. Detta motiveras förutom av trafikintensiteten (f. n. upp till 12 000 fordon ) och riskerna med farliga godstransporter, också av att det buller trafiken medför i fastigheter i centrum av miljö- och hälsoskyddsnämnden har klassificerats som sanitär olägenhet. Dessutom ligger det en rad skolor i direkt anslutning till den nuvarande vägen med allt vad det innebär ifråga om olycksfallsrisker för skolbarnen. I flerårsplan för riksvägar 1988-1997 är förbifarten vid beräknad att kunna påbörjas och vid 1994. Detta innebär en allvarlig fördröjning. Det är därför en nödvändighet att erhåller ytterligare medel för vägbyggande så att bl. a. de ovannämnda objekten kan tidigareläggas. Ett expansivt och industritätt område som denna del av måste ha ett vägnät som är anpassat till de transportvolymer som produktion och service kräver för att utvecklingen ska kunna fortgå. I regeringens proposition 1987/88:50 innebär förslaget till anslag för byggande av riksvägar en resursförstärkning på 200 milj. kr. Enligt departementschefen bör detta medföra att byggandet av angelägna förbifarter kan tidigareläggas. Förbifarterna vid och bör enligt vår mening vara just sådana angelägna objekt som departementschefen avser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbifarten vid och .
mot · GB02T315 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:T315 av m. fl. (s) om upprustning av väg 46 Persontrafiken på järnvägen lades ner . På vissa delar av linjen förekommer ej heller någon godstrafik. Beslut om järnvägsnedläggelsen har tagits i samförstånd mellan SJ, berörda kommuner och länsmyndigheter. Förutsättningen för det har varit att väg 46 mellan och rustas upp. På den del av väg 46 som berör har arbetet att bygga om sträckorna Luttra - och - länsgränsen avslutats. En mindre del av vägen, sträckan , återstår. I den utredningsplan som i gjort beräknas kostnaderna till 8 milj. kr. finns flera orter med betydande industrier. I flera av dessa består produktionen av skrymmande och tunga produkter. En omfattande arbetspendling förekommer också på vägen. Det är därför av stor vikt att vägnätet är i gott skick. I samband med järnvägsnedläggelsen poängterade såväl företagen, ortsbefolkningen, kommunen som länsmyndigheterna betydelsen av detta. Vi vill understryka behovet av att hela väg 46 blir föremål för förbättringar. Effekten av de nedlagda pengarna förtas om en flaskhals bestående av undermålig väg består. Vi vill också erinra om den praxis som tillämpats i samband med järnvägsnedläggelser, nämligen att se till att vägnätet på berörda sträckor rustas upp. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av upprustning av väg 46, sträckan AlvaredSmårör. () ()
mot · GB02T317 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:T317 om förstärkning av det gotländska vägnätet Mot. 1987/88 T317-324 Den kraftigt ökade trafiken har medfört att tvingats att satsa mer driftsresurser på de trafikstarka vägarna på fastlandet. Detta har inneburit att trots ökade anslag till driftverksamhet har förbättringsarbetena på det lågtrafikerade vägnätet kraftigt minskats. För del betyder detta att så gott som inga grusvägar kan förbättras . Detta är särskilt olyckligt eftersom det är dålig kvalitet på det grus som finns (kalksten) grunda täkter stora ytor som förstörs många cyklister på småvägarna I den trafikpolitiska propositionen föreslår regeringen ökade resurser för driften av de statliga vägarna. Denna ökade satsning måste dock även komma glesbygd till del. Jag föreslår därför att får i uppdrag att planera och genomföra förstärkning och beläggning av samtliga statliga grusvägar på . Detta innebär att skulle få samma standard som redan har . Med anledning av det anförda hemstäljs att hos regeringen begär att får i uppdrag att planera och genomföra förstärkning av det gotländska vägnätet. 1 1987188.3 sami.
mot · GB02T318 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:T318 av m. fl. (s) om I regeringens proposition 1987/88:50 angående Trafikpolitiken inför läggs målen för trafikpolitiken fast. De är att erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Detta övergripande mål preciseras sedan i fem delmål: Transportsystemet skall utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov tillgodoses. Transportsystemet skall utformas så att det bidrar till ett effektivt resursutnyttjande i samhället som helhet. Transportsystemet skall utformas så att det motsvarar högt ställda krav på säkerhet i trafiken. Transportsystemet skall utvecklas så att en god miljö och hushållningen med naturresurser främjas. Transportsystemet skall byggas upp så att de bidrar till regional balans. Dessa målsättningar är rimliga för ett väl fungerande transportsystem. målsättningarna förverkligas får det positiva effekter i och dess vägnät. I denna motion koncentrerar vi oss på , sträckan ÖggestorpNässjö. Från flera instanser i länet har starka krav ställts på ny sträckning av denna väg. har inte gett byggnationen den prioritering av vägen som vi anser nödvändig. senast har verket i sin planering skjutit fram projektet . och flera andra organ har ställt krav på att byggnationen påbörjas senast under nästa budgetår. Om detta krav ställs mot de uppställda målen talar starka skäl för att det bör förverkligas. Ställt mot det första delmålet innebär byggnationen kraftigt förbättrade förbindelser mellan östra länsdelen och med vidare kontakter med liksom förbättrade kommunikationsmöjligheter mellan väst- och ostkusten. Självklart innebär byggnationen också att effektivare resursutnyttjande i samhället som helhet bl. a. eftersom framkomligheten kraftigt förbättras på den berörda sträckan. Det är nödvändigt att öka trafiksäkerheten. Den berörda sträckan har under en följd av år varit mycket olycksdrabbad och vi menar att det inte är försvarbart mot denna bakgrund att ytterligare skjuta nybyggnationen framåt i tiden. Nuvarande sträckning av vägen innebär ett onödigt slöseri med energi och Mot. ökar luftföroreningarna bland annat p. g. a. att trafikrytmen ofta blir mycket T318 Dessutom har vägen sin sträckning rakt igenom ett stort samhälle, , vilket såväl ur trafiksäkerhetssynpunkt som ur luftföroreningssynpunkt är klart negativt. Ur regional synpunkt är riksväg 31:s framkomlighet av central betydelse. Östra länsdelen har inom länet de största sysselsättningsproblemen och förbättrade kommunikationer mot är av stor vikt i detta sammanhang. Dessutom finns en arbetspendling mellan och , som ökat . Sammanfattningsvis rimmar en nybyggnation av väl med de trafikpolitiska mål som regeringen ställt upp i sitt förslag till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en nybyggnation av på sträckan ÖggestorpNässjö och att medel för detta tas inom befintliga ramar under /89. () ()
mot · GB02T319 · 1988-01-22 00:00:00 — av () om dolomit i asfalt Svarta asfaltsvägar utgör en trafikrisk vid mörkerkörning. Särskilt skördar de kolsvarta vägbanorna liv, därför att den ljusabsorberande beläggningen slukar allt ljus och sikten blir undermålig. Våta vägbanor i höstmörkret är allra besvärligast, då ljuset inte tycks räcka till som vattnet skapar förvillande reflexer. har problemet påtalats i olika sammanhang men någon egentlig förbättring har inte skett. görs nya toppbeläggningar med riktigt svart asfalt. Det borde inte få fortsätta. Alla åtgärder, som är rimliga och möjliga, måste vidtas för att öka trafiksäkerheten och minska antalet döda och skadade på vägarna. Det är troligt att byggandet av ljusa vägbanor eller möjligen enbart vägrenar skulle vara ett led i trafiksäkerhetsarbetet och få en positiv effekt. I utanför finns den vita marmorn. Skorsten som krossats används i bygden som väggrus på småvägar, vilket ger en vit vägbana. Jag föreslår att statens vägverk låter undersöka möjligheterna att blanda in viss del dolomit i asfalten så att ett ljust eller grått ytskikt erhålles. Om denna inblandning av dolomit är möjlig bör några vägsträckor beläggas på försök så att hållbarhet m. m. kan testas. Faller försöken väl ut bör använda sig av dolomit som ljust färgämne i asfaltsvägar. Dolomit är en miljövänlig produkt, som inte skadar naturen, utan i stället används mot försurning och andra miljöhot. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att undersöka och utprova om dolomit kan användas som inslag i asfalt för att få ljusare vägbanor.
mot · GB02T32 · 1988-01-28 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T32 av och () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) I regeringens proposition 1987/88:50 behandlas bl. a. drivaxeltrycket för fordon. En höjning av drivaxeltrycket för fordon i skulle enligt den bedömning föredragande statsråd gör innebära betydande kostnader för investeringar i broar och vägar. Genom olika regler för och vad beträffar axeltrycket uppstår hinder för att bedriva turistchartertrafik från kontinenten till . Det är av stor vikt att detta hinder undanröjs mot bakgrund av den stora ekonomiska betydelse en ökad turism från utlandet har för . Vi är medvetna om att en höjning av axeltrycket innebär stora kostnader i investeringar. Men för att underlätta för turistchartertrafiken med buss från utlandet kunde en möjlighet vara att ge dispens för vissa bussar på grund av dynamiska viktförhållanden och för vissa vägar. Genom sådana åtgärder kan en smidig turistchartertrafik kombineras med de befintliga generella kraven. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheter till dispens vad gäller axeltryck för vissa turistcharterbussar och vägar. () ()
mot · GB02T320 · 1988-01-22 00:00:00 — av och () om utbyggnad av Ett väl utbyggt och underhållet vägnät är av största betydelse för utvecklingen i olika delar av vårt land. En halvfärdig väg är dålig samhällsekonomi. Mellan och har öppnats en vägförbindelse, väg 181, i ett område som förut varit underförsörjd med goda vägkommunikationer. För att få full effekt av denna investering bör en satsning på resterande del i , sträckan prioriteras. Lönsamheten på en full utbyggnad av denna väg är enligt beräkningsgrunder hög. Denna lönsamhet utnyttjas ej då vägen byggts ut endast till halva sin sträckning. Vägen är färdigprojekterad, varför bygget kan starta omgående bara medel anvisas. Ytterligare ett skäl till att fullfölja denna utbyggnad är trafiksituationen i . Den trafikökning som den nya vägen ändå fört med sig leds nu in i tätorten och har blivit en belastning på gatunätet. Belastnings- och trafiksäkerhetsproblemen i samhället har kontinuerligt förvärrats eftersom trafiken stadigt ökat. Även vägen utsätts för större belastning än den är byggd för. Genom omklassificering från till har prioriteringen förändrats under pågående utbyggnad. Enligt vår uppfattning får det inte bli så att storskaliga projekt som exempelvis Scandinavian Link förorsakar att planerade regionala vägbyggen skjuts . Detta är vad som skett här. Inom ramen för de medel som står till förfogande för statligt vägbyggande bör vägbygget fullföljas. Detta bör ge regeringen till känna. Med stöd av vad som ovan sagts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av vägen . () ()