mot · GB02Kr408 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr408 av m. fl. (c) om turism, rekreation och fritid Svensk turism är i ett besvärligt läge. Resandet ut ur har ökat starkt vilket avspeglas i bytesbalansen där turistnettot har fortsatt att uppvisa underskott som har stigit med 1,9 miljarder till 10,9 miljarder . Konkurrensen om det ökade resandet i världen är stor och tappar marknadsandelar i förhållande till andra professionellt arbetande länder. Med de insatser för marknadsföring som gjorts har resandet till från flera viktiga utlandsmarknader minskat i jämförelse , minskning för fjärrmarknaderna och minskning för Europamarknaden. De största minskningarna uppvisar med minus , med minus och med minus i resandet till . Glädjande undantag från dessa minskningar är den nordiska marknaden som visar en uppgång på . finns ännu ingen heltäckande statistik klar men kan resultatet sägas vara oförändrat jämfört med . Turistråd konstaterar att det är långt kvar till nivå. En viktig förklaring till dessa minskningar är regeringens tvekan att satsa ökade marknadsföringsanslag till Turistråd. I motioner som lagt under de närmast föregående åren har krav riktats på kraftigt ökade resurser för marknadsföring, något som Turistråd framfört i flera anslagsframställningar. beklagar att inte följt förslag och vi kan nu konstatera att flera viktiga marknader för del som turistland har minskat på ett icke godtagbart sätt. upprepar därför kravet på en plan för turismens utveckling i vårt land. Enligt mening bör en sådan plan baseras på en ökning av inresande utlandsturister till . SINDs branschstudie och rullande strukturplan tillgodoser ingalunda kravet på en av regeringen upprättad och av antagen plan för turismens ökande. i motionen kommer vi att kommentera dessa framlagda och i regeringens proposition omnämnda planeringsinstrument. Internationellt räknas det med att turistutgifterna kommer att öka med i medeltal för att nå av världshandeln. Om som turistland vill vara med och konkurrera i denna utveckling behövs det betydligt större resurser för marknadsföring och 1 1987188.3 sami Nr Kr408-409 produktutveckling än regeringen förmår att åstadkomma. Turistråds bokslut och styrelseberättelse för /87 visar på underskott som måste belasta budgeten . I anslagsäskandet /89 har anpassat rådets verksamhet med kännedom om regeringens låga ambitionsnivå. Regeringens ambitionsnivå innebär för nästa budgetår ett anslag som med 11,5 milj. kr. understiger Turistråds anslagsäskande. har unika naturliga förutsättningar för en utökad turism. Våra förutsättningar i form av omväxlande natur, god miljö och stora kulturvärden borde vara konkurrensfördelar i kampen om utländska turister som vill uppleva en annorlunda semester än vad som erbjuds i . Genom att öka andelen utländska turister förbättras bytesbalansen och trenden med det ständigt växande underskottet i turistnettot kan brytas. Det är därför väsentligt att antalet utländska turister i kan ökas och att turismen får fäste i svenskt näringsliv som en stor och viktig näringsgren. Enligt de kommersiella regler som gäller i näringslivet måste även turismen utvecklas. Den kommersiella synen på turismen och ökat antal utländska turister innebär inte som ibland framskymtar i detabben, sämre möjligheter för den sociala delen av turismen att utvecklas. Tvärtom blir det lättare för oss svenskar att semestra i vårt eget land genom att bra anläggningar kan vara tillgängliga av året till en rimligare kostnad för turisten, som flera intressanta aktivitetsprogram kan utvecklas. Med andra ord går det utmärkt att inom kommersiell turism inordna de sociala målen för utökad inhemsk turism. Turistsektorn i omsätter ca och vi svenskar omsätter ca utomlands. Utländska besökare omsätter i vårt land och totalt svarar utlandsturismen i för av exporten. Enligt OECD-statistik är andel av turisminkomsterna inom länder . Besöksnäringen är en sysselsättningsintensiv näring svarar näringen för av den direkta sysselsättningen i landet, dvs. i storleksordningen 100 000 årsverken. beräknas ca 10 000 nya årsverken ha tillkommit. Näringen skapar lika många helårsarbeten som exempelvis massa-, pappers- och den grafiska industrin tillsammans och mer än dubbelt så många som inom textil- och varvsindustrin sammantaget. Eftersom antalet personer som är säsongs- eller deltidssysselsatta är större inom besöksnäringen än inom många andra näringar är det i realiteten omkr. 200 000 personer () verksamma inom besöksnäringen. Till detta kommer att besöksnäringen också påverkar andra verksamheter. Verksamheter som näringen har stor betydelse för är bl. a. båtvarven och produktionsindustrin för , fritidshus och fritidsartiklar i olika former. Exempelvis skapar produktion, handel och service med fritidsbåtar och tillbehör till dessa flera tusen arbetstillfällen i . Våra fritidshus representerar kapitalvärden på i storleksordningen . Även om antalet nya fritidshus minskat kraftigt i antal , så skapar det bestånd som finns ett kontinuerligt behov av underhåll/reparationer samt om- och tillbyggnader som på motsvr rande sätt skapar penningflöden och sysselsättning. Huvuddelen av dessa effekter kommer ofta den region till del i vilken fritidsbostaden är belägen. Detta är av regionalpolitisk stor betydelse eftersom många fritidsbostäder ligger i glesbygdsområden med svagt serviceunderlag och brist på arbetstillfällen. Antalet små företag är stort. Sektorn brukar karaktäriseras som utpräglade småföretagarbranscher. Det finns drygt 17 400 företag. Det är bara 400 företag som har mer än ett arbetstillfälle. är det 45 företag som svarar för drygt hälften av den totala produktionen. Konkurrensen hårdnar om turisterna Den växande internationella efterfrågan på turism fokuseras mot och till ett utbud som väl svarar mot vad kan erbjuda. En marknadsanalys, genomförd 1987 i fem Västeuropeiska länder visar att av de som är intresserade av att resa till också genomför en sådan resa. I proposition 1983/84:145 Om turist- och rekreationspolitiken m. m. hade regeringen målsättningen att genom turismen förbättra bytesbalansen. I flera västeuropeiska länder ökar det samhälleliga engagemanget i anläggningar, infrastruktur och marknadsföring. Det är förståeligt eftersom denna framtidsnäring förenar intressanta effekter på bytesbalans, sysselsättning, skatteintäkter samt lokal- och regional ekonomi. Av varje satsad turistkrona får staten tillbaka i direkta och indirekta skatter. har kontrollerat denna intäktsberäkning och har inte haft några erinringar mot den. Förutom skatteintäkter ger det vårt land många värdefulla arbetstillfällen, ofta i orter med annars svag arbetsmarknad. finner det angeläget med en större samverkan mellan näringsliv och samhälle i strävan att öka turismen som näring. Ekonomiska satsningar på ökad marknadsföring bör därför ske från både näringsliv och samhälle. I motion 1986/87:Kr430 framställde kravet på att regeringen borde upprätta en plan för turismens utveckling i vårt land. Kravet innebar att en sådan plan bör ange en målsättning på minst en årlig ökning av turismen. vidhåller detta krav och upprepar därför kravet även i årets motion. I ovannämnda motion framfördes även kravet att staten skulle satsa ett belopp av 50 milj. kr. för en utökad marknadsföring. I årets budgetproposition går regeringen till en del krav till mötes genom att föreslå att 25 milj. kr. satsas på ökad marknadsföring. vidhåller förra årets krav att minst 50 milj. kr. måste satsas från statens sida tillsammans med lika mycket från näringslivet för att vi skall kunna ta tillbaka förlorade marknadsandelar och kunna vinna nya. har ett ökat intresse kunnat förmärkas från Sydeuropeiska turister att få uppleva en annan och spännande semesterupplevelse. Det är därför enligt mening önskvärt att Turistråd i samarbete med våra ambassader och inom ramen för tillgängliga resurser satsar på ökar marknadsföring av i . De riktlinjer som angav 1975 innebär att allmänna medel för turism och rekreation skall användas på ett sådant sätt att en bred allmänhet kan utnyttja de anläggningar och områden som byggs ut med allmänt stöd. Vidare angavs att den framtida utbyggnaden för turism och rekreation borde ske genom samordnade åtgärder i 25 s. k. primära rekreationsområden. Genom regeringsbeslut fick rekreationsberedningen i uppdrag att initiera och ge råd och vägledning för arbetet med utvecklingsprogram i de 25 primära rekreationsområdena. I samtliga primära rekreationsområden finns nu planer som skall tillgodose riksintressen men planerna kan inte förverkligas eftersom ett genomförande av dem förutsätter statliga bidrag i en omfattning som ej är möjlig. Planeringen startades med förespeglingar om statliga medel vid förverkligandet. Dessa planer saknar nu i flera avseenden aktualitet och kan komma att utgöra hinder för annan näringslivsutveckling, varför begreppet primära rekreationsområden nu bör avskaffas och ge utrymme för mer realistisk planering för turism och friluftsliv. Alla kommuner inser betydelsen av att planera för detta behov. Enligt nu gällande bestämmelser skall inte turismsatsningar kunna erhålla regionalpolitisk! stöd i område C om inte det tilltänkta projektet är beläget inom ett primärt rekreationsområde. anser att denna regel är föråldrad och därför bör avskaffas. Enligt mening bör som ovan angivits begreppet primärt rekreationsområde avskaffas och regionalpolitisk! stöd beviljas till turistanläggningar inom stödområdena A, B och C. SINDs branschstudie och Turistråds strukturplan SINDs branschstudie och Turistråds strukturplan rekommenderar endast turistiska satsningar på några få orter och regioner i landet. I branschstudie uttrycks detta genom angivande av 3 prioriterade geografiska områden. I båda dokumenten är koncentration ett genomgående tema. Genom flera marknadsundersökningar har man funnit att naturupplevelser av olika slag har dragningskraft på utländska turister. Det finns således förutsättningar för fler orter och regioner att utvecklas turistiskt än de som beskrivs i rubricerade dokument. I anser vi därför att branschstudien och strukturplanens förslag såväl turistiskt som regionalpolitisk! innebär en olycklig koncentration av satsningar som inte ger andra orter och regioner möjlighet till positiv utveckling. I och med utgången av 1988 upphör användningen av det datoriserade bokningssystemet BOKSER som avsågs vara ett rikstäckande system. Det är nu av största vikt att tanken på och fördelarna med ett rikstäckande system inte försvinner eftersom det återigen kommer att försvåra tillgängligheten för konsumenten och mycket väl kan innebära en återgång till förhållandet med en splittrad databokningsverksamhet som var rådande innan BOKSER utvecklades. Både svenska och utländska turister har tjänat på att boende och aktiviteter för de mest attraktiva områdena för turism har varit bokningsbara i ett system. Situationen efter kan nu mycket väl bli att BOKSER används lokalt i medan övriga kommer att välja lokala system. Orsaken till detta är höga investerings- och utvecklingskostnader för ett nytt rikstäckande bokningssystem. Turistråd har i anslagsframställningen deklarerat sin avsikt att tillsammans med SCANDICOM i ett särskilt kommunikationsbolag öka förutsättningarna för ett sammanhållet bokningssystem. För att klara nödvändig investering lokalt/regionalt i ett sådant system bör staten genom Turistråd tillskjuta medel för bidrag till investeringar främst för de användare som tidigare investerat i BOKSER-systemet. Mot denna bakgrund anser att 10 milj. kr. bör ställas till Turistråds disposition för investeringsstöd under /89. anser det nödvändigt att öka kapaciteten av det prisbilliga boendet. Ett prisbilligt boende ökar möjligheterna för svenska barnfamiljer att semestra i vårt eget land, som det stärker vår konkurrensförmåga som turistland. Billigt boende förutom camping, är att bo i privata fritidshus. Fler privata fritidshus skulle kunna användas för turistboende. Som tidigare påpekats i motionen representerar privata fritidshus ett investeringsvärde på . Denna investering torde kunna användas på ett bättre sätt än i turistiskt syfte. Många privata fritidshus har dock en för låg standard för att de skall vara attraktiva för uthyrning. Vi föreslår därför att regeringen ges i uppdrag att framlägga förslag om förmånliga lån för upprustning av privata fritidshus under förutsättning att fritidshuset kontrakteras för uthyrning under . Äldre bostadshus på landsbygden och som ej används som permanentbostad bör komma i fråga för upprustning på samma villkor som privata fritidshus. I flera av våra tätorter förekommer outhyrda lägenheter som skulle kunna användas som semesterbostäder. Dessa lägenheter bör kunna få korttidshyras om de inte konkurrerar med befintliga hotell, pensionat och fritidsanläggningar med låg beläggning. För att en sådan uthyrning skall vara möjlig bör dessa lägenheter undantas från hotellförordningen. Det lilla utbud av semester på lantbruk som finns är synnerligen attraktivt. Genom olika åtgärder bör stimulans ges för en ökning av detta utbud. Det skattefria beloppet vid uthyrning av privata fritidshus gäller ett skattefritt belopp på . Detta skattefria belopp har visat sig vara för lågt för att stimulera till ökad uthyrning och det finns därför anledning att höja det. föreslår att det skattefria beloppet höjs till . I syfte att öka Turistråds styrelses kompetens och för att stimulera turistnäringens intressen för det samordnande organets verksamhet, bör enligt mening, näringens inflytande i styrelsen stärkas. Regeringen bör därför få uppdrag att se över styrelsens sammansättning. Möjligheterna att upprätthålla en levande landsbygd är av yttersta vikt för turismen. Men en levande landsbygd avser vi i en bygd som inte är utarmad på människor och där det finns olika möjligheter till försörjning. Den åker- och ängsmark som finns får inte förskogas och tränga ihop landskapet så att otrivsel i miljön uppstår. Turistnäringen är till största delen en småföretagarverksamhet som mycket väl kan kombineras med annat arbete. Det är därför av yttersta vikt att samhället underlättar för kombinationssysselsättningar och inte genom restriktiva bestämmelser för bl. a. byggande, försvårar inkomstbringande kombinationer. Service som normalt utförs av heltidsanställd personal hos stat, kommun och landsting kan med fördel uppdras att utföras av annan person som kan behöva sådan inkomstmöjlighet som tillskott för sin egen verksamhet. Goda, allmänna kommunikationer underlättar för turister att komma till områden som ger miljömässig god avkoppling och rekreation. Spridning av semester kan göra det lättare för turisten att få god service och få tillgång till attraktiva områden som är överbefolkade . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen utarbetar en plan med en riksmålsättning för turismens utveckling, 2. att till Turistråd anvisar 25 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit för extra marknadsföringsinsatser enligt de riktlinjer som anges i motionen, 3. att beslutar avskaffa begreppet primära rekreationsområden, [att beslutar, med ändring av tidigare beslut, att regionalpolitisk! stöd beviljas till turistanläggningar inom stödområdena A, B och C,1] 1 1987/88 :A427 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SINDs branschstudie och Turistråds strukturplan, 5. att anslår 10 milj. kr. till Turistråd för investeringsstöd till lokala/regionala användare av ett nytt bokningssystem som skall ersätta BOKSER, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att öka möjligheterna till ett prisbilligt semesterboende ,2] [att beslutar höja det skattefria beloppet från till vid uthyrning av privat fritidsbostad,3] 6. att begär att regeringen ser över sammansättningen av i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att främja turismens utveckling. () () () 2 1987/88:Bo221 3 1987/88 :Sk364 () ()