mot · GB02Sf22 · 1988-03-30 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sf22 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:116 om studiemedel Mot. 1987/88 Sf2224 Moderata samlingspartiet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen med sitt förslag om nytt studiemedelssystem anslutit sig till den nivå som vi och framförde i studiemedelskommittén. Vi vill betona att lönen och skattesystemets utformning har större betydelse än studiemedlen för rekrytering till högre utbildning och för de högskoleutbildades framtida situation. Möjligheten att förlägga medelshanteringen till bankerna bör utredas. Staten bör avgöra vilka som är berättigade till studiemedel samt svara för vissa ekonomiska garantier. Däremot är det inte givet att staten också bör svara för hanteringen av de pengar som ingår i studiemedelssystemet. Vi föreslår en avskrivning av lånet för alla som bedrivit minst sex terminers gymnasiala eller postgymnasiala heltidsstudier och som uppburit studiemedel. För studerande som avlägger doktorsexamen föreslås en särskild avskrivning med ett basbelopp, dvs. Som ett led i en avveckling av prövningen av rätten till studiemedel mot egen inkomst föreslås en höjning, som med nuvarande basbelopp, uppgår till ca . Vi föreslår även ett för de studerande förmånligare inkomstbegrepp. Totalt innebär våra förslag ökade kostnader med 200 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. Att studera är en investering för framtiden både för den enskilde och för samhället. Goda kunskaper, kvalitet och engagemang är förutsättningar för den utveckling på vilken vårt välstånd vilar. Därtill utvecklas arbetslivet allt snabbare mot en kunskapsintensiv produktion både vad gäller varor och tjänster. är för sin utveckling i än högre grad beroende av att vi kan förvalta och rätt utnyttja den kunskap vi har och att ny kunskap utvecklas. För den enskilde kan högre studier leda till intressanta arbetsuppgifter, Nr S/22-24 personlig utveckling och i bästa fall en god lön. Ingen av dessa framtidsutsik- Mot. ter är emellertid självklara eller givna. I synnerhet ter sig den framtida Sf22 privatekonomin tämligen osäker för många som överväger att börja en Sambandet hög utbildning, god status och bra lön var en gång mycket tydligt. Utvecklingen har emellertid nu nått därhän att den som väljer att satsa på en lång utbildning riskerar att få en lägre livslön än den som satsar direkt på ett yrke. Detta har sin grund i hur lönebildningen går till och i hur kunskap inom olika områden värdesätts. Men framför allt påverkas den enskildes ekonomiska situation av hur skatte- och bidragssystemen är utformade. Med den skattepolitik som förs är det ur den enskildes perspektiv tveksamt om en utbildning verkligen är en investering som ger den ekonomiska utdelning man kunde ha anledning att förvänta sig. Den felaktiga ekonomiska politik vilken bär socialdemokraternas och som leder till en högräntesituation är självfallet också negativ för skuldsatta personer. För oss är det självklart att såväl lönebildning som skattepolitik måste ge förutsättningar för både den enskildes förkovran och samhällets utveckling. De uppenbara brister och obalanser som finns i vårt nuvarande skattesystem kan inte kompenseras genom studiemedelssystemet. En i grunden felaktig och för utvecklingen skadlig skattepolitik måste bytas mot ett system som premierar kunskapsuppbyggnad och utveckling. Bankernas medverkan i medelshantering Enligt propositionen skall medelshanteringen skötas av och centrala (). CSN:s medverkan behövs, enligt vår uppfattning, för vissa myndighetsuppgifter, främst för att avgöra vilka som är berättigade till studiemedel. Däremot är det inte sagt att en statlig medelshantering är den mest effektiva modellen. Erfarenheten visar att andra lösningar ofta är mer rationella. Bankväsendet bör därför få tillfälle att erbjuda sina tjänster så att en bedömning kan ske om deras medverkan erbjuder fördelar för de studerande, i form av t. ex. service, och är ekonomiskt konkurrenskraftig. Detta bör ske omgående, så att beslut i denna fråga kan fattas innan det nya studiemedelssystemet träder i kraft. Vad här anförts om bankernas medverkan i medelshanteringen bör som sin mening ge regeringen till känna. Det förslag till studiemedelssystem som regeringen nu presenterar utgår på tilldelningssidan från de nivåer som i studiemedelskommittén föreslogs av företrädare för moderata samlingspartiet och . Vi anser att med dessa nivåer på totalbeloppet (av basbeloppet eller .) och studiebidraget (av basbeloppet eller .) ger den subvention som systemet innehåller ett acceptabelt skyddsnät som innebär att ingen av ekonomiska skäl skall behöva avstå från att söka sig till högre studier. Genom kopplingen till basbeloppet ökar Mot. 1987/88 studiemedlen i takt med inflationen. Stödet till barnfamiljer skall enligt vår mening ha en generell verkan och inte utformas på ett särskilt sätt för en viss kategori. De tre borgerliga partierna har tillsammans lagt fram ett förslag om vårdnadsbidrag för småbarnsfamiljer som innebär en betydande förstärkning av även de studerande barnfamiljernas ekonomi. I kombination med den av moderata samlingspartiet föreslagna rätten för barnfamiljerna till grundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen utgör detta substantiell och bättre förstärkning än det nuvarande barntillägget, som är ett lån vilket skall återbetalas. Regeringen föreslår i särskild ordning (prop. 1987/88:131) ändrade regler för bostadsbidrag till ungdomar. Denna fråga behandlas i en separat motion. Eftersom den har direkt samband med studiemedelssystemet kommenterar vi den dock även här. Förslaget innebär att för hushåll där någon har studiemedel lämnas bidrag av bostadskostnaden mellan en nedre gräns om /månad och en övre gräns som för ensamstående är /månad och för makar/samboende är /månad. Hälften av bidraget förutsätts bekostas av kommunen. Nackdelarna med detta förslag är påtagliga: - En del av studiefinansieringen läggs på kommunerna, vilket är principiellt felaktigt, skapar orättvisor mellan kommunerna och skillnader i studiesocialt stöd inom studerandegruppen. - Tvingas alla kommuner genom lagstiftning att införa bidraget inskränks den kommunala självstyrelsen. - De studerande styrs i sin konsumtionsinriktning, vilket betyder att deras valfrihet begränsas. - Reglerna kan pressa upp hyresnivån på små bostäder. - Den obetydliga kostnadsskillnad som uppstår för den enskilde mellan en hyra på /månad och en på /månad leder till en helt ny efterfrågan på bostäder med betydande konsekvenser för samhällets kostnader. Vår slutsats blir att bostadsbidraget för ungdomar bör avskaffas. Detta överensstämmer med vårt yrkande i motion 1987/88:Bo247 från allmänna motionstiden samt med våra yrkanden i motion angående ändrade regler för bostadsbidrag till ungdomar med anledning av regeringens proposition 1987/88:131. 1* 1987188. Prövning mot egen inkomst I propositionen förordas en fortsatt prövning av rätt till studiemedel mot egen inkomst. Enligt vår uppfattning bör denna prövning upphöra. Därmed understryks att studiemedelssystemet är ett generellt system. Vårt förslag medför också besparingar i administrationen och underlättar hanteringen för den enskilde. Risken för att en avskaffad prövning skulle leda till att de studerande förvärvsarbetar så mycket jämsides med studierna att dessa skulle försummas är ringa. Detta regleras av att rätten till studiemedel är knuten till deltagande i undervisningen och viss studietakt. Om tillfredsställande studieresultat uppnås bör det vara den enskildes sak att i övrigt disponera sin tid. CSN har beräknat att ett avskaffande av inkomstprövningen ger ett merutflöde av studiebidrag på 450 milj. kr. En reform måste därför genomföras successivt i en takt som blir beroende av kostnadsutvecklingen. Ett etappmål bör vara att de studerande som bedriver längre studier på heltid inte skall behöva vidkännas reduktion av studiemedel på grund av de inkomster som kan uppnås genom arbete på fritid och under ferier. Mot bakgrund av det anförda föreslås procentsatserna i den föreslagna lydelsen av 16 § lagen om ändring i studiestödslagen genomgående höjs . Det betyder att det s. k. fribeloppet för helt kalenderår ökar från av basbeloppet eller med ca . Ett basbelopp är . Enligt propositionen skall vid prövning mot egen inkomst begreppet sammanräknad inkomst användas. Enligt vår uppfattning bör i stället det för den studerande förmånligare begreppet taxerad inkomst användas. a. de mål för studerandeutbyte som satts upp inom den Europeiska gemenskapen kommer utbildningens internationalisering att utvecklas snabbt . Vi anser det vara av stor betydelse att svenska studerande så långt som möjligt bereds tillfälle att delta i det internationella studerandeutbytet. Enligt propositionen skall studiemedel även utom kunna utgå på samma villkor som vid studier i (och ) under förutsättning att utbildningen håller en kvalitet som i stort sett är jämförbar med den svenska utbildningens. Vi delar denna uppfattning och vill understryka vikten av att denna regel tillämpas fullt ut. Vi vill i sammanhanget erinra om vårt förslag i motion 1987/88 :Ub816 att 15 milj. kr. anvisas för att ge ökade möjligheter att bedriva gymnasiala studier utomlands. Det nuvarande återbetalningssystemet leder till kraftiga marginaleffekter för inkomster i ett intervall över 3,5 basbelopp. I praktiken blir den tillkommande marginaleffekten i intervallet mellan 3,5 basbelopp och upp till den nivå där ingen reduktion av 4 1987/88 Sf22 För den som har en återbetalning på . betyder detta en extra marginaleffekt på vid en inkomst mellan ca Sf22 I regeringens förslag skall återbetalning ske av inkomsten. Detta ger en viss, låg marginaleffekt (just ) i alla inkomstlagen. En sådan modell är att föredraga i inkomstlägen där en social profil är motiverad. Vi kan ansluta oss till detta återbetalningssystem. För personer bosatta utomlands har särskilda regler utformats. De skall oberoende av inkomst - återbetala en tjugondedel av den kvarstående skulden, dock lägst av basbeloppet. Detta system ger en klarare uppfattning om återbetalningstiden och saknar marginaleffekter, men det har inte heller någon social profil. Det är rimligt att om en i bosatt låntagare föredrar detta system det skall stå öppet för vederbörande. Lagen bör ändras på denna punkt. Som grund för beräkning av årsbelopp skall enligt propositionen gälla beslutet om taxering i första instans. Detta kan i några få fall få orimliga konsekvenser. Dessutom är det från rättssäkerhetssynpunkt stötande att ett eventuellt felaktigt beslut på detta sätt kan få en multiplikatoreffekt. Rätten till nedsättning av återbetalningen i sådana fall bör därför utnyttjas generöst. Om den taxerade inkomsten vid prövning i högre instans nedsätts skall detta utan särskild ansökan från den berörde leda till en korrigering av belopp för återbetalning. Vårt land behöver välutbildade medborgare. Studerande med förutsättningar för kvalificerade studier bör därför uppmuntras att bedriva sådana. kan man konstatera att den sociala snedrekryteringen är särskilt påtaglig i fråga om mer omfattande studier. Den som har avstått från arbetsinkomster på grund av studier har dragit på sig en extra stor skuldbörda. Det är motiverat att staten avskriver en del av denna skuld. Därmed främjas rekryteringen till de mer krävande studierna och de sociala hinder som föreligger motverkas. Rätt till avskrivning skall, enligt vår mening, gälla alla som uppburit studiemedel för minst sex terminers heltidsstudier eller deltidsstudier av motsvarande total omfattning. De sex terminerna skall kunna gälla såväl gymnasiala som postgymnasiala studier och behöver inte omfatta en sammanhängande tidsperiod. Avskrivning bör ske av basbeloppet per termin för gymnasiala studier (dvs. av lånet) och av basbeloppet per uppnådda 20 poäng för postgymnasiala studier; det senare för att inte mer utdragna studier skall gynnas. En förutsättning för vårt välstånd är att på skilda områden ligger i den internationella frontlinjen med kunniga forskare, tekniker och administratörer. Det är då inte minst viktigt att därtill lämpade personer är beredda att avlägga doktorsexamen. Det innebär normalt att vederbörande frivilligt avstår från möjliga inkomster . kan det därför vara svårt för högskoleinstitutionerna att behålla sina doktorander. avskrivning av studieskulden med en summa motsvarande 1 basbelopp bör Mot. 1987/88 därför ske för den som avlägger en doktorsexamen. Därutöver ansluter vi oss till regeringens förslag angående avskrivning av återstående studieskuld vid dödsfall, samt av de särskilda skäl som anges i propositionen. Regeringen föreslår att som inkomstbegrepp skall användas sammanräknad inkomst. Det betyder bl. a. att underskotts- och förlustavdrag som uppkommit t. ex. på grund av innehav av villa eller rörelse ej får tillgodoräknas. Detta drabbar exempelvis barnfamiljer, som ofta om möjligt väljer att bo i en egen villa samt vissa nyetablerade egna företagare. Även om någon absolut rättvisa ej går att uppnå i dylika sammanhang anser vi att taxerad inkomst bättre än sammanräknad inkomst speglar den enskildes verkliga betalningsförmåga. Det inkomstbegrepp som staten beslutat sig för då det gäller att bedöma den enskildes förmåga att betala skatt bör också kunna vara ett användbart instrument för att bedöma vederbörandes förmåga att amortera en skuld. Det får ankomma på utskottet att utarbeta erforderliga lagförslag. Vårt samlade förslag kan kostnadsberäknas till 200 milj. kr. utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lönebildningens och skattesystemets effekter på rekrytering till den högre utbildningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bankernas medverkan i medelshanteringen, 3. att beslutar i enlighet med vad i motionen anförts beträffande prövning mot egen inkomst, 4. att beslutar att även en i bosatt låntagare skall ha rätt att ansluta sig till det återbetalningssystem som anges i 8 kap. 4 § andra stycket, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräkning av årsbelopp i anslutning till taxeringsbeslut, 6. att beslutar i enlighet med vad i motionen anförts om avskrivning av studiemedel. 7. att beslutar att det inkomstbegrepp som skall gälla vid Mot. 1987/88 prövning mot egen inkomst och för återbetalning skall vara den Sf22 taxerade inkomsten, 8. att till studiemedel m.m. för /89 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 200 milj. kr. förhöjt förslagsanslag av 3 . () () () () () () () () () ()