ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub590 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub590 av m. fl. om kvalificerad utbildning anpassad för detaljhandeln I debatten om detaljhandelns framtid framhålls allt oftare och starkare att det föreligger behov av en högskolelinje anpassad till krav som ställs centralt från detaljhandeln. Konkret formuleras kravet som en civilekonomutbildning med en specialisering mot detaljhandeln. Inom rektorskollegiet vid i är övertygelsen stark om att en högskolelinje för detaljhandeln behövs. Där finns också idéer om hur en sådan högskolelinje skulle kunna utformas. I sammanhanget nämns exemplet med högskolelinjen i anpassad till Hotell och Restaurang. Syftet med en högskolelinje anpassad till detaljhandeln skulle vara att ge kompetens på en nivå som gör det möjligt att klara de stora enheterna, de stora företagen och att ge ytterligare kompetens åt handelns egna organisationer. Enligt idéer som presenterats är det en given förutsättning att branschen via och andra motsvarande handelsorganisationer ger sitt stöd åt idén och förverkligandet. Det är nödvändigt att initiativ tas och uppdrag ges för att idén om högskolelinje för detaljhandeln förverkligas. Det bör ankomma på regeringen att åtgärder vidtas genom att ge uppdrag till UHÄ. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskolelinje anpassad för detaljhandeln. () ()
mot · GB02Ub592 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub592 om språklig variant inom ämneslärarlinjen I budgetpropositionen föreslås i enlighet med ett förslag från och universitets- och högskoleämbetet att ämneslärarlinjen fr. o. m. /89 skall omfatta 160-200 poäng och att utbildningen av lärare i ett praktisk-estetiskt och annat ämne skall inordnas i linjen. SÖ och UHÄ har vidare föreslagit att den ämnesteoretiska utbildningen normalt skall omfatta två ämnen om vartdera minst 60 poäng. Den totala utbildningen kommer därmed att i de flesta fall omfatta 160 poäng (t. ex. engelska 60 poäng, franska 60 poäng och praktisk-pedagogisk utbildning 40 poäng). Ämbetsverken föreslår emellertid vissa undantag från denna huvudregel, bl. a. i vad gäller svenska (80 poäng) och vissa praktisk-estetiska ämnen som musik, idrott etc. (80 poäng). När det gäller treämnestjänster har ämbetsverken gemensamt föreslagit bl. a. följande ämneskombinationer och behörighetskrav: Latin, allmän språkkunskap (80 poäng) engelska/ franska (60 poäng) Latin, grekiska (100 poäng) engelska/ franska (60 poäng) På initiativ av föreslås nu i budgetpropositionen att lärarutbildningen i engelska, franska och tyska skall förlängas från de av myndigheterna föreslagna 60 poängen till 80 poäng. Initiativet är ägnat att gagna språkundervisningen och är utmärkt. Utbildningen av en gymnasielärare i engelska och franska (engelska 80 poäng, franska 80 poäng och praktisk-pedagogisk utbildning 40 poäng) ryms inom de nämnda 160200 poängen för linjen. På en punkt inträffar en situation som inte torde ha förutsetts, nämligen i fråga om treämneskombinationen latin, grekiska (100 poäng) och ett modernt språk (förr 60, nu föreslagna 80 poäng) jämte praktisk pedagogisk utbildning (40 poäng) som kommer att omfatta 220 poäng. I detta speciella fall - ca 8 studerande - måste linjen kunna uppgå till poängtalet 220. De alternativa poängtalen för linjens längd bör därför kompletteras med sistnämnda poängtal, vilket helt är en konsekvens av att utbildningen i engelska/tyska/franska förlängs. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om poängtal för viss språklig variant inom ämneslärarlinjen. 1987/88 Ub592
mot · GB02Ub593 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub593 av m. fl. (fp) om återbesättandet av professurer I samband med att en tjänst som professor blir ledig skall prövas bl. a. om tjänsten bör återbesättas med oförändrat ämnesinnehåll eller ges ändrat ämnesinnehåll. Det åligger den institution eller den arbetsenhet som tjänsten tillhör att avge förslag till sådant beslut. Detta förslag avges sedan till fakultets- eller sektionsnämnden. Denna skall avge eget förslag som tillsammans med förslaget från institutionen eller arbetsenheten överlämnas till högskolestyrelsen. Högskolestyrelsen får inhämta yttrande från annan fakultets- eller sektionsnämnd eller linjenämnd som berörs. Högskolestyrelsen skall med eget yttrande överlämna förslagen till universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Intill fattade UHÄ beslut i dessa frågor på grundval av de förslag och yttranden m. m. som en rad instanser avgett i enlighet med vad som här redovisats. Sedan nämnda tidpunkt skall emellertid, enligt vad regeringen i särskild ordning bestämt, varje återbesättande av ordinarie eller extra ordinarie tjänst som professor underställas regeringen för prövning. Det ankommer således numera på UHÄ att med eget yttrande överlämna förslag i sådana ärenden om återbesättande till regeringen. Denna nya ordning har resulterat i en enorm administrativ överbyggnad och i handläggningstider som inte står i någon som helst rimlig proportion till det resultat som den extra överprövningen ger. Facit är följande. Sedan den nya ordningen infördes har UHÄ överlämnat 180 ärenden om återbesättande av professur till regeringen för beslut. Regeringen har beslutat i 174 av dessa ärenden helt i enlighet med UHÄ:s förslag. Endast i sex (6) fall har regeringens beslut inneburit smärre avvikelser från UHÄ:s förslag (regeringen har i några fall föredragit oförändrat ämnesinnehåll för professur i stället för förändrat; vidare har regeringsbeslutet - med avsteg från vad samtliga i beredningen av ärendet medverkande instanser förordat i visst fall inneburit att två professurer i historia skall erhålla en inbördes kronologisk differentiering). Längsta handläggningstid inom för enskilt ärende var . Den genomsnittliga handläggningstiden för dessa ärenden torde vara ungefär 3 månader. Det innebär att den sammanlagda tiden för handläggning av de 180 överprövningsärendena närmar sig en tidsrymd av totalt ! Onödiga administrativa rutiner bör motarbetas. Därom är alla överens. Mot bakgrund av vad som här redovisats föreslås att man återgår till den ordning för återbesättande av tjänst som professor som gällde före . Det innebär att UHÄ får rätt att medge att ledigblivande tjänst som professor återbesätts med oförändrad benämning och oförändrat ämnesinnehåll och att regering och riksdag får möjlighet att ta ställning i de fall UHÄ aktualiserar en ändring. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återgång möjligt till tidigare ordning för återbesättande av tjänst som professor. () () 1987/88 Ub593
mot · GB02Ub596 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub596 om ökad antagning till läkarlinjen i Läkarsituationen i Norrlandslänen har försämrats . Utvecklingen visade att vakanssituationen i Norrlandslänen blev bestående och har situationen ytterligare förvärrats. Med ett stort antal obesatta läkartjänster inom allmänläkarvården och på sjukhusen blir det svårt att leva upp till hälso- och sjukvårdslagens mål om en vård på lika villkor i hela landet. I en studie som gjorde 1985 kunde konstateras att i de fyra Norrlandslänen var eller 250 tjänster för specialistläkare vakanta. har de vakanta specialistläkartjänsterna ökat till eller 300 tjänster. Till detta kommer 150 vakanta underläkartjänster. Allvarligast är läget inom de sjukvårdspolitiskt prioriterade områdena allmänmedicin och långvårdsmedicin. Där är de vakanta tjänsterna resp. . Inom allmän- och barnpsykiatri är vakanserna och inom servicespecialiteterna röntgen och anestesi . För att ändra denna orimliga situation inför 1990-talet och krävs ökad läkarutbildning i . Norrlandslänen bedriver rekryteringskampanjer och läkarstafetter med hjälp av extra löne- och utbildningsförmåner. Kostnaden för denna verksamhet uppgår till 20 milj. kr. och räcker ändå bara till tillfälliga lösningar. Den fördelning vi har av läkare i riket, där de södra delarna har ganska god tillgång och dålig tillgång på läkare, är otillfredsställande. Eftersom tidigare undersökningar visar att de färdiga läkarna i stor utsträckning söker arbete i den trakt där de utbildats, så är det bl. a. genom att utbilda fler läkare i som läkarbristen i regionen kan avhjälpas . Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar utöka läkarlinjen i med 20 studieplatser.
mot · GB02Ub597 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub597 av () om fortbildning av museitjänstemän Fortbildning av museitjänstemän är föremål för en statlig enmansutredning. I direktiven sägs bl. a. att fortbildningen skall knytas till högskola och lokaliseras till en eller flera orter. Erfarenhet i en resurs har sedan ett tiotal år fortbildning av journalister i internatform (Fojo). Skolan har därför stor erfarenhet av dels mediautbildning, dels att arbeta med en liten kärna av lärare och i stället anlita olika slag av experter. Man har också utvecklat samarbete med bl. a. i . Den fortbildning av museitjänstemän, som utreds, planeras äga rum i internatform. Den administration och de rutiner som utvecklats i är således en resurs som bör utnyttjas. , och Glasriket kan erbjuda rika tillfällen till studiebesök och praktik. I själva finns t. ex. a) i nyiordninggjorda lokaler, innehåller bl. a. den uppmärksammade utställningen om regalskappet Kronan, b) - ett av mest aktiva landsortsmuseer med bl. Arkiv för dekorativ konst (design), c) - en av landets bäst bevarade Vasaborgar. har därtill en mycket intressant bebyggelse från olika sekler och vars restaurering bl. a. erhållit internationella utmärkelser. På finns den rika av fornminnen, där särskilt uppbyggnaden av Eketorps borg med museum för fynden är värt att nämna. I Glasriket finns många museer, t. ex. , , , där ett musealt utvecklingsarbete också ständigt pågår. Praktikmöjligheterna är således närmast outtömliga. Regeringen bör därför ge utredningen tilläggsdirektiv att pröva frågan om lokalisering av denna fortbildning till . Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som lokaliseringsort för en kommande fortbildning av museitjänstemän. 1987/88 Ub597
mot · GB02Ub599 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub599 sker utbildningen av kyrkokantorer på den kyrkomusikaliska linjen vid och vid folkhögskolorna i , och . har i ett betänkande om Musiken i (SOU 1985:55) sett över den lägre kyrkomusikerutbildningen. Utredningen föreslår en ny tvåårig kantorsutbildning som är avsedd för blivande kantorer med enbart kyrkomusikalisk tjänstgöring. Utbildningen föreslås bli knuten dels till musikhögskolorna vid i , i och högskolan i , dels till och vissa folkhögskolor. UHÄ har i ett yttrande till regeringen över utbildningsförslaget tillstyrkt detta. Kyrkomusikerutbildningen vid har startat med 6 årsstudieplatser, allt enligt planerna. Tillbyggnaden av är i huvudsak klar och orgelparken är under byggnation. kommer sålunda att förfoga över såväl utmärkta lokaler som ett enastående orgelbestånd, med 5-6 orglar i huset och lika många inom bekvämt avstånd i kommunen. Detta borde ge mycket goda förutsättningar att utöver kyrkomusikerutbildningen på 160-poängsnivån också kunna ge en lägre kyrkomusikerutbildning på 80-poängsnivån. Det skulle också skapas ett effektivare utnyttjande av dessa nya lokaler och mycket dyra instrument. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den av kyrkomusikerutredningen föreslagna lägre kyrkomusikerutbildningen med det snaraste skall inrättas och att en av lokaliseringsorterna blir .
mot · GB02Ub600 · 1988-01-22 00:00:00 — 1987/88 :Ub600 om lokal antagning till lärarutbildning 1987/88 Ub600 607 Det är viktigt att söka få de rätta personerna till läraryrket. En olämplig lärare kan göra stor skada både för sig själv och för generationer av elever. används i efter ett särskilt utredninsarbete en speciell metod för antagning till lärarutbildning. Till en lokal antagning kallas de bäst meriterade av dem som sökt. Antagningen äger rum vid en övningsskola, ansluten till en högskola med klasslärarutbildning. o ett simuleringsmoment (den sökande får dels planera och genomföra en lektion i ett givet ämnesområde, dels delta i ett rollspel, i vilket bl. a. samarbetsförmåga studeras) samt o ett intervjumoment (i detta moment försöker man bl. a. kartlägga den sökandes intresse och personliga lämplighet för studierna och den kommande yrkesverksamheten). vid i har lämnat över förslag till UHÄ om försöksverksamhet med lokal antagning som syftar till att förhindra att uppenbart olämpliga antas till lärarutbildning. Den lokala antagningen kan enligt linjenämnden betraktas som ett led i utbildningen och därför bekostas med anvisade linjemedel. Försöksverksamheten kräver dock till en början vissa medelstillskott. Resultatet av en aldrig så god lärarutbildning påverkas i mycket hög grad av de kriterier som gäller för antagningen till utbildningen. Även om en lokal antagning kan vara förenad med kostnader, är det å andra sidan mycket angeläget att man till lärarutbildning söker rekrytera personer lämpade för yrket. Regeringen bör i den aviserade propositionen om regler för tillträde till högskolan lägga fram förslag om lokal antagning till lärarutbildning i enlighet med vad som här anförts. 1 1987188.3 sami. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär att det i den aviserade propositionen om regler för tillträde till högskolan läggs fram förslag om lokal antagning till lärarutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88 Ub600
mot · GB02Ub601 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub601 av m. fl. (fp) omenS. I enlighet med den forskningspolitiska propositionen beslöt att från inrätta en ordinarie professur i öststatsforskning vid . Medel för tjänsten finns upptagna i budgetpropositionen. Vi föreslår att denna tjänst ges benämningen S. A. Hedins professur i öststatsforskning. Genom ett sådant beslut kan hedra en av den svenska demokratins och det svenska välfärdssamhällets pionjärer. Med den berömda broschyren Hvad folket väntar av den nya representationen. Femton bref från en demokrat till svenska medlemmar (1867) inledde flera decenniers intensiv opinionsbildning för folkupplysning, sociala reformer och vidgat folkstyre. 1884 väckte han sin motion om (AK nr 277) om arbetsskydd och olycksfalls- och ålderdomsförsäkring för arbetare. Som braständare i agiterade han ivrigt för en bättre kontroll av förvaltningen, utbyggt skolväsen, allmän rösträtt och stärkt samvets-, yttrande-, församlings- och föreningsfrihet. Till Hedins många riksdagsinitiativ hör motion 1882 AK nr 42 om en docentur i slaviska språk vid . När detta förslag bifölls fick sin första universitetstjänst med inriktning på . I motionen argumenterade kraftfullt för behovet av bättre svenska kunskaper om det stora ryska imperiet - såväl från kulturella som från politiska och kommersiella utgångspunkter. framstår således som något av en banbrytare även för svensk öststatsforskning. Att knyta hans namn till den professur som skall inrättas vore därför ett lämpligt sätt att hedra hans gärning. Vi är medvetna om att riksdag och regering mycket sparsamt använder sig av metoden att anknyta professurer till särskilda personer, men vi menar att det i detta fall finns goda skäl att göra en sådan koppling. Med stöd av det anförda hemställs att vid medelstilldelningen till den i budgetpropositionen upptagna tjänsten som professor i öststatsforskning vid universitet beslutar ge tjänsten benämningen S. A. Hedins professur i öststatsforskning. Per () () 1987/88 Ub601
mot · GB02Ub607 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub607 av och (vpk) om ökade resurser till fristående kurser I årets budgetproposition föreslår regeringen en ökad satsning med dryga 10 milj. kr. på fristående kurser. Medlen skall användas för att främja de mindre och medelstora högskolornas utbildningsutbud. Vi välkomnar denna satsning men finner den otillräcklig. Under förra fick vpk igenom sitt krav på en ekonimisk förstärkning till de fristående kurserna. Men trots detta och trots regeringens förslag , kvarstår stora behov av kvalitetsförstärkningar. Anslagen till dessa utbildningsplatser är alltjämt för låga och medger inte en godtagbar utbildningskvalitet. Det finns en rad goda skäl att slå vakt om de fristående kurserna utöver att stärka de mindre och medelstora högskolorna. - av kursdeltagarna på de fristående kurserna studerar humaniora och samhällsvetenskap. De fristående kurserna står således för en stor del av den humanistiska grundutbildningen, som är satt på svältkost. - Studenternas möjligheter att komponera sina egna utbildningar till en fil. kand.-examen förutsätter god kvalitet på de fristående kurserna. - De fristående kurserna är i stor utsträckning tänkta att tillgodose behovet av fort- och vidareutbildning. - Ett rikt utbud av fristående kurser är ett bra alternativ till externfinansierad uppdragsutbildning. De fristående kurserna har tidigare drabbats hårt av regeringens nedskärningar på utbildningsområdet. De urholkade resurserna har satt djupa spår i form av försämrad utbildningskvalitet, manifesterad genom en alltför låg undervisningstäthet, indragna studieresor, införande av dolda kursavgifter och minskad användning av externa föreläsare. Institutionerna har på olika sätt försökt försvara sig mot nedskärningarna, med den konsekvensen att de som drabbats hårdast varit studenterna, vilka inte haft någon reell möjlighet att försvara sina intressen. Årsstudiekostnaden för en fristående kurs är alldeles för lågt räknad. För att lösa de mest akuta problemen behövs ett resurstillskott på . per årsstudieplats för kvalitetshöjande åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att med ändring av prop. 1987/88:100, bil. 10 D 13 anslår . utöver regeringens förslag för kvalitetshöjande åtgärder på de fristående kurserna. (vpk) (vpk) 1987/88 Ub607
mot · GB02Ub608 · 1988-01-25 00:00:00 — av och () om ökad satsning på bebyggelseantikvarisk utbildning Våra hus förstörs både av luftföroreningarna och genom brist på kunskap om hur man varsamt förnyar dem. Det finns ett stort behov av utbildning av yrkesmän och kvinnor som har både teoretisk och praktisk kunskap om äldre byggnadsstilar och miljöer. 1978 inrättades en bebyggelseantikvarisk linje vid vilket har visat sig vara en mycket framsynt satsning. Eleverna studerar bl. a. äldre byggnadsteknik, moderna metoder och material för åtgärder, naturvetenskapligt baserade analysmetoder för diagnos, samhällsvetenskapliga förutsättningar för en bred, historiskt baserad planering för befintlig bebyggelse. Samarbete sker bl. a. med konservatorlinjen, arkitektlinjen och . Därifrån har ett internationellt forskningssamarbete initierats inom Eureka-programmet med det s. k. , som söker utveckla effektiva produkter och åtgärdsprogram tillsammans med industrin för att rädda bebyggelsekulturarv. Linjen är allmän och riksrekryterande, omfattande 120 poäng, dvs. Tillsammans med konservatorlinjen utgör den en egen lokal- och resursmässigt väl utrustad institution med övergripande kulturvårdande inriktning. Anslaget per elevplats är dock otillräckligt för att linjen skall kunna ge eleverna tillräcklig byggteknisk, laborativ och hantverksmässig träning och för att kunna anlita kvalificerade externa speciallärare. De studerande får alltså inte fullgod kompetens, särskilt inte av mer teknisk och tillämpande natur. Genom sin humanistiska bakgrund har den bebyggelseantikvariska linjen administrativt sammanförts med de s. k. historisk-filosofiska ämnena, där årskostnaden för en studerande f. n. är något . För konservatorlinjen beräknas resursbehovet till ca . per elev och läsår. Den bebyggelseantikvariska linjen borde tilldelas resurser som ligger närmare de som ges till konservator-eleverna. Linjen har plats för 60 studerande. Anslaget bör enligt vår mening uppräknas med 1,5 milj. kr. 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda yrkas att till den bebyggelseantikvariska linjen vid för /89 anslår 1,5 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit. () () 1987/88 Ub608
mot · GB02Ub610 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub610 Verksamheten vid har vuxit mycket starkt under 1980talet. Det är fråga om effekterna såväl av en rad politiska beslut om utbyggnaden av forskningen och utbildningen som av en allmän tillväxt genom tillkomsten av externt finansierad verksamhet inom många områden. Enligt RRV:s beräkningar har vuxit i ekonomisk omslutning - uttryckt i fast penningvärde - . Tillväxten ligger därmed klart över genomsnittet för landets högskoleenheter. Detta förhållande är en av de mest positiva faktorerna i utvecklingen i . är det för hela regionen nödvändigt att skapa gynnsamma förutsättningar för en fortsatt dynamisk utveckling av . Ett villkor av grundläggande betydelse för denna fortsatta utveckling är att tillgång på lokaler förbättras avsevärt. redovisar en brist för befintlig verksamhet, beräknad med tillämpning av normer. Redan fattade beslut angående bl. a. lärarutbildningen förstärker denna brist med uppskattningsvis ytterligare . Denna allmänna tillväxt som är en följd av dels en lång rad politiska beslut, var för sig av mindre betydelse men sammantagna resurskrävande, dels ökningen av sådan externt finansierad verksamhet som inte skall belastas med lokalkostnader har skett med . Även med antaganden om en betydligt långsammare tillväxttakt kan man nu förutse en lokalbrist på ca . Från sida har preciserade krav på lokaltillskott i storleksordningen redovisats. I den senaste anslagsframställningen för perioden från finns dock inte några av dessa förslag inplanerade. Den exakta omfattningen av lokalbehovet kan säkert diskuteras. Det är emellertid helt klart att de brister som redovisats kommer att medföra allvarliga begränsningar i möjligheterna till en fortsatt gynnsam utveckling av verksamhet, till men för regionen. Vi anser principiellt att regional utveckling skall främjas genom att statsmakterna skapar gynnsamma förutsättningar för livskraftig verksamhet. Åtgärder bör vidtas för att väsentligt förbättra lokalförsörjningen vid för att undvika en stagnation i verksamhetens utveckling redan i En rimlig målsättning för statens lokalplanering bör vara att har tillförts ca ny lokalyta för undervisning och forskning. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalförsörjningen vid . 1987/88 UbölO