ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sk13 · 1988-11-14 00:00:00 — Motion till 1988/89:Skl3 med anledning av prop. 1988/89:39 om miljöskatt på 1988/89 I propositionen föreslås en ny miljöskatt på vissa avgasutsläpp från inrikes flygtrafik. Den beräknas ge ökade skatteintäkter på 60 milj. kr. Propositionen läggs med anledning av det trafikpolitiska beslut som fattade . Det innebar bl.a. att regeringen gavs i uppdrag att återkomma till med förslag om en s.k. miljöavgift på sådan inrikestrafik som utförs i förvärvssyfte (/88:22, rskr. Förslaget innebär att en miljöskatt och inte en miljöavgift skall utgå. Skillnaden mellan de båda begreppen är att intäkterna från en miljöavgift skall återgå till dem som utövar verksamheten eller i vart fall till miljövårdande åtgärder inom området medan intäkterna av en miljöskatt i stället tillfaller statskassan. Moderata samlingspartiet biträdde riksdagsbeslutet . Vi reserverade oss emellertid till förmån för att intäkterna från avgiften i sin helhet borde användas till miljöförbättringar inom luftfartsområdet. Därigenom skulle avgiften fylla två syften: att minska utsläpp av kolväten och kväveoxider genom att stimulera till övergång till miljövänligare motorer i flygplanen samt att förbättra miljön inom luftfartsområdet också i andra avseenden. Vi gav som ett exempel i vår reservation möjligheten att använda intäkterna från miljöavgiften för att minska miljöpåverkan vid användning av glykol vid avisning av flygplan och urea för att smälta snö och is på landningsbanorna . Medel av dessa slag kan om de hamnar på marken förstöra naturen och t.o.m. skada grundvattnet. Eftersom regeringen föreslår att intäkterna skal! tillfalla statskassan och inte användas för miljöförbättringar inom luftfartsområdet kan vi inte biträda förslaget. Mot bakgrund av vad som ovan framhållits bör regeringen återkomma till med ett förslag till miljöavgift på inrikesflyget med den inriktning som här förordats. Men hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att med avslag på proposition 1988/89:39 om miljöskatt på inrikes flygtrafik hos regeringen begär förslag om miljöavgift på inrikes flygtrafik i enlighet med vad som i motionen anförts. 1988/89 Skl3
mot · GC02Sk14 · 1988-11-14 00:00:00 — Motion till 1988/89:Skl4 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:39 om miljöskatt på inrikesflygtrafik Luftfarten är befriad från såväl moms som drivmedelsskatt motsvarande bensinskatten. Detta trots att regeringen i övrigt säger sig vilja verka för en effektiv konkurrens mellan olika trafikutövare och transportlösningar enligt den trafikpolitiska inriktning som beskrevs i Trafikpolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:50). Flygets miljöskadliga effekter är omfattande och välkända. Det gäller särskilt kväveoxidutsläppen samt cancerframkallande kolväten. Med tanke på den gångna sommarens miljökatastrofer med mördaralger och säldöd samt förvärrade skogsskador måste drastiska förändrar i miljöförbättrande riktning ske omgående. Vpk anser att flygets snabba expansion måste brytas av miljöskäl. Vi har i tidigare trafikpolitiska motioner och debatter påpekat att detta inte blir möjligt genom en miljöavgift motsvarande så som regeringen aviserade i den trafikpolitiska propositionen . Vpk föreslog att en flygbränsleskatt motsvarande biltrafikens bensinskatt skulle införas. Med utgångspunkt från tillgängliga prognoser skulle en sådan ha inbringat mer än (med tanke på den bensinskattehöjning på per liter som tog beslut om måste detta belopp höjas). skulle genom vpk-förslaget gynnas både ekonomiskt och konkurrensmässigt. När regeringen nu återkommer med förslag om en uttaxering på luftfarten innehåller det inget nytt utöver den ändrade beteckningen skatt i stället för avgift. Pengarna skall tas ut som en skatt till statskassan utan att öronmärkas. Den s k miljöskatten skall enligt regeringens förslag endast beröra inrikes flygtrafik i förvärvssyfte. Detta betyder att såväl militärflyget som privatflygplan undantas. Motiveringar till denna ordning saknas i föreliggande proposition. Vpk anser att det är positivt att regeringen nu accepterat principen att även luftfarten måste ta konsekvenserna för de miljöskador som uppstår genom de farliga utsläppen. Principen att påskynda en användning av miljövänligare flygplanstyper och -motorer är också riktig. Men för att åstadkomma praktiska resultat behövs det, som nämnts ovan, mer än det regeringen presterat . Vi upprepar därför vårt förslag om att en flygbränsleskatt skall införas. Dessutom anser vi att all luftfart måste åläggas skattskyldighet när det gäller den s k miljöskatten. Enligt vår mening finns det ingen anledning att 1 * 1988189. uppmuntra flygresor med privatplan. De som nöjesflyger och de som har ett Mot. plan för att pendla till och från affärsuppgörelser förstör miljön lika väl som Skl4 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar införa skatt på flygbränsle motsvarande biltrafikens drivmedelsskatt, vilket innebär en intäkt på 2 1/, 2. att beslutar att den s.k. miljöskatten skall omfatta all luftfart med start respektive landning på svensk mark. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Sk17 · 1988-11-14 00:00:00 — Motion till 1988/89:Skl7 av m.fl. (m) med anledning av proposition 1988/89:44 om Med hänvisning till de skäl som anförts i motion 1988/89:Skl8 rörande dubbelbeskattningsavtalet mellan och hemställs att hos regeringen begär förslag om slopande av progressionsklausulen i dubbelbeskattningsavtalen i enlighet med vad som anförts i motion 1988/89:Skl8. land (m) () ()
mot · GC02Sk19 · 1988-11-14 00:00:00 — Även om det råder en viss osäkerhet om storleksordningen, har ett flertal studier visat att en sänkning av marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemet kan beräknas inverka mycket positivt på utbudet av arbetskraft och därmed på den ekonomiska tillväxten. En högre ekonomisk tillväxt i ekonomin leder även till större statsinkomster. Därigenom blir en marginalskattesänkning helt eller delvis självfinansierad. Resultatet av de studier som gjorts visar att en sänkning av den storleksordning som moderata samlingspartiet förordar t.o.m. kan komma att ge ett överskott för statskassan. Den reala statsfinansiella belastningen för det moderata förslaget uppgår till i helårseffekt. I det budgetförslag som vi presenterade kompenserades denna sänkning med besparingar. I och för sig skapar nuvarande överskott i den samlade offentliga sektorns finanser statsfinansiellt utrymme för skattesänkningar utan kompenserande besparingar. Man kan dessutom räkna med positiva utbudseffekter, som åtminstone till en del uppväger det initiala bortfallet av skatteintäkter. Men det kan ta tid, innan dessa slår igenom fullt ut. Likaså kan det dröja, innan det blir en ökning av sparandet i den enskilda sektorn. Därför kan sänkningarna av marginalskatten mötas med vissa besparingar. Vid behandlingen av budgetpropositionen avser vi att återkomma med förslag till sådana åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande en genomgripande skattereform, 2. att beslutar anta skatteskalor för statlig inkomstskatt 1989 i enlighet med vad som anförs i motionen, Jämförelse av den reala skattesänkningen mellan regeringens och förslag. 3. att avslår förslaget i propositionen om avtrappning av det extra avdraget för pensionärer på grund av inkomster utöver pensioner, 4. att beslutar att extra avdrag för pensionärer ej skall avtrappas till följd av förmögenhetsinnehav, 5. att beslutar att kommunalt bostadstillägg ej skall avtrappas till följd av förmögenhetsinnehav, 6. att hos regeringen begär förslag om ändring av reglerna för extra avdrag för pensionärer vad avser inkomst av förvärvsarbete i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. att beslutar att kommunalt bostadstillägg inte skall reduceras till följd av inkomst av rörelse och jordbruksfastighet i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. att hos regeringen begär förslag om avdrag för ökade levnadskostnader i enlighet med vad som anförs i motionen, 9. att beslutar att preliminär B-skatt, om preliminär självdeklaration inte avlämnats, skall motsvara den slutliga skatten för föregående inkomstår, 10. att avslår regeringens förslag om avgift på fyllnadsinbetalningar. () () () () () () () () i () () 2 Skatter, frihet och välfärd 2 3 Regeringens skattepolitik 3 4 Regeringens skatteförslag 4 4.2 Beskattning av pensionärer 5 4.2.1 Avtrappning av det extra avdraget 5 4.2.2 Beskattningen av pensionärers förvärvsarbete 6 4.3 Avdrag för ökade levnadskostnader 7 4.4 Uttaget av preliminär B-skatt 7 4.5 Avgift på fyllnadsinbetalningar 7 5 Moderat skattepolitik 7
mot · GC02Sk25 · 1988-11-15 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk25 med anledning av prop. 1988/89:46 om inkomstskatten för , extra avdrag för folkpensionärer, uppbörd av B-skatt och kvarskatteavgift på fyllnadsinbetalningar, m.m. Enligt lag är fysiska och juridiska personer i vårt land skyldiga att betala inkomstskatt. Denna betalas fortlöpande under inkomståret och fyllnadsinbetalningar av preliminär skatt kan sedan ske t.o.m. året efter aktuellt inkomstår. I vissa fall medges anstånd med fyllnadsinbetalningar t.o.m. . För skattskyldig som ej har detta anstånd eller för skattskyldig som gör fyllnadsinbetalning sneast året därefter påförs en s.k. kvarskatteavgift, motsvarande av kvarstående skattebelopp. I proposition 1988/89:46 föreslår nu regeringen en betydande skärpning av kvarskatteavgifterna. En ny avgift på föreslås för fyllnadsinbetalningar som görs mellan och året efter inkomståret. Nuvarande avgift för fyllnadsinbetalningar som görs mellan och året efter inkomståret höjs från på den del som överstiger . Den 10-procentiga kvarskatteavgiften för inbetalningar t.o.m. föreslås kvarstå. Regeringens förslag innebär en betydande skatteskärpning framför allt för dem som har svårighet med att beräkna sin ekonomiska situation och därmed skatteuttaget före deklarationstidpunkten. Det är inte rimligt att kvarskatteavgift skall kunna tas ut innan skyldighet att avlämna självdeklaration föreligger. Några kvarskatteavgifter bör därför heller inte i fortsättningen utgå före året efter inkomståret. Därutöver bör de kvarskatteavgifter som uttages året efter aktuellt inkomstår t.o.m. utformas så att de mera överensstämmer med allmänt accepterade och gällande normer för förseningsavgifter och förseningsräntor. Den 10-procentiga avgiften, som dessutom ej heller är avdragsgill kostnad, bör ersättas med ett system som inte innehåller inslag av ockereffekt, vilket dagens i vissa lägen görs. Det sistnämnda gäller i första hand om fyllnadsinbetalning sker inom ganska efter året efter aktuellt inkomstår. Avgiften eller räntan bör med utgångspunkt från ovanstående anpassas till det allmänna ränteläget. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag om avgift på fyllnadsinbetalningen, 2. att hos regeringen begär förslag om att den 10- Mot. procentiga avgift som uttas på fyllnadsinbetalningar som fullgörs Sk25 efter aktuellt inkomstår till året därpå, ersätts med ett system som är anpassat till det allmänna ränteläget och som medger avdragsrätt vid inkomstbeskattningen.
mot · GC02Sk32 · 1988-11-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk32 av () med anledning av prop. 1988/89:55 om reavinstbeskattning av andelar i handelsbolag, m.m. Mot skatteflykt behövs effektiva motåtgärder. Två huvudalternativ är möjliga. På skatterättslig väg kan man täppa till oönskade luckor i skattesystemets lapptäcke, men detta är inte alltid en framgångsrik metod. I stället kan man genom civilrättsliga ändringar i regelsystemet uppnå önskade följdeffekter inom skatterätten. Detta kan ibland vara en väg att pröva. Det aktuella missbruket består i ett utnyttjande av kommanditbolagsformen för att uppnå personliga skattefördelar. Det tillgår enligt uppgift ibland på följande sätt. Två eller flera personer bildar ett enkelt bolag för skatteplaneringsändamål men inte för att driva bokföringspliktig näringsverksamhet. Detta enkla bolag blir genom införande i handelsregistret ett handelsbolag (1 kap. 3 § 2 st Lagen om handelsbolag och enkla bolag). Sedan omvandlas handelsbolaget till ett kommanditbolag. Därefter kan skatteflykten genomföras planenligt. En civilrättslig motåtgärd skulle kanske kunna vara att upphäva ovannämnda lagrum och därmed stoppa bildandet av oäkta handelsbolag. skulle de skatterättsliga skatteflyktsmöjligheterna begränsas. Det borde prövas om en sådan lösning kan anses tillräckligt skatterättsligt effektiv och inte heller förknippad med oacceptabla civilrättsliga bieffekter. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att med avslag på regeringens proposition beslutar om sådan ändring i lag (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag att möjligheten att omvandla enkla bolag till handelsbolag begränsas.
mot · GC02Sk33 · 1988-11-23 00:00:00 — 1988/89: Sk33 av () med anledning av prop. 1988/89:55 om reavinstbeskattning av andelar i handelsbolag, m.m. I propositionen föreslås ändringar i skattereglerna för delägare i handelsbolag. Det gäller i första hand ändrade reavinstregler. Syftet är att ta bort möjligheterna att utnyttja s.k. dubbla avdrag. Jag har inget att invända mot principen om att slopa de dubbla avdragen. Den teknik som valts i regeringens proposition ger emellertid flera stötande effekter. I första hand borde propositionen avslås och nytt förslag föreläggas . Om inte en majoritet kan skapas för ett sådant beslut i är det emellertid angeläget att göra vissa justeringar i nu föreliggande förslag. Förslaget innebär i vissa fall att det justerade ingångsvärdet kan bli negativt. I dessa fall kan skatten bli högre än den ersättning säljaren får av köparen. Detta är helt orimligt. En annan effekt kan bli att en förlust som säljaren inte kunnat utnyttja leder till realisationsvinstbeskattning. I fråga om realisationsförluster på andelar i handelsbolag föreslås att sådana enbart skall vara avdragsgilla till även om andelen innehafts än och trots att realisationsvinster med samma innehålistid skall beskattas fullt ut. Denna asymmetri är orimlig. Propositionen leder också till att arv och gåvor i handelsbolag kan utlösa realisationsvinstbeskattning. Detta är principiellt felaktigt och bör således avvisas. Trots att propositionen innehåller ändringar i förhållande till det förslag som gick till lagrådet bibehölls ikraftträdande tidpunkten. Den bör i stället sättas till . Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med avslag på propositionen i denna del beslutar om sådana förändringar att realisationsvinstskatten aldrig kan bli högre för en säljare än den ersättning denne erhåller, 2. att med avslag på propositionen i denna del beslutar att realisationsvinstbeskattning inte sker för en förlust som säljaren inte kunnat utnyttja vid inkomstbeskattningen, 3. att med avslag på propositionen i denna del beslutar att arv eller gåva av andel i handelsbolag inte skall kunna utlösa realisationsvinstbeskattning, 4. att beslutar att förslagen i propositionen träder i kraft Mot. 1988/89 , Sk33 5. att avslår propositionen vad avser förslaget om att realisationsförlust på andel i handelsbolag enbart skall vara avdragsgill till om andelen innehafts än .
mot · GC02Sk5 · 1988-11-09 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:28 om ändring i beskattningen av bingospel 1988/89 Sk512 I propositionen föreslås förändringar vid redovisning av skatt för bingospel. Propositionen är föranledd av att genom beslut avvek från vad regeringen föreslagit i fråga om bingoskatten . I samband med riksdagsbehandlingen föreslog moderata samlingspartiet att bingoskatten skulle slopas helt för att stärka de ideella organisationernas möjlighet att egenfinansiera sin verksamhet. majoritet beslutade emellertid att bingoskatt skulle tas ut av omsättningen. Regeringen förslog för sin del en skattesats på . Enligt vår mening kvarstår de skäl som motiverade ett slopande av bingoskatten. Genom denna åtgärd skulle idrottsföreningars och andra ideella föreningars möjlighet att självfinansiera sin verksamhet öka. Vi hare melleröd ingenting att erinra mot att en avgift tas ut vid tillståndsgivningen i syfte att täcka de med denna förenade kostnaderna. Av för oss förborgade skäl har i utvecklats en praxis som innebär att vi nu är förhindrade att yrka på ett avskaffande av skatten. För att uppnå samma syfte tvingas vi därför yrka på att bingoskatt endast skall utgå på spel med penningvinster överstigande 10 milj. kr. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderliga lagändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att bingoskatt fr.o.m. endast skall utgå på spel med penningvinster överstigande 10 milj. kr. () () () () land (m) () () 1 1988189.3 samt.
mot · GC02Sk6 · 1988-11-09 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk6 med anledning av prop. 1988/89:28 om ändring i beskattningen av bingospel I propositionen föreslås en annan lösning av beskattningen av bingospel än som begärdes av . Vi kan för vår del acceptera huvudinriktningen av det nya förslag som regeringen nu lägger som innebär att får möjlighet att medge halvårslånga redovisningsperioder när spelet är av mindre omfattning (ca 1,5 milj. kr. Enligt vår mening har emellertid lagtexten erhållit en väl restriktiv form eftersom det endast är fråga om en möjlighet för RSV att medge förlängning när det finns särskilda skäl. För att få en rimlig tillämpning bör det redan i lagtexten komma till uttryck att bingospel av denna omfattning i normalfallet skall ha . Det kan också vara lämpligt att i lagtexten lägga fast den beloppsgräns som nämns i propositionen i en form som är värdebeständig. Enklast torde detta åstadkommas genom knytning till basbeloppet. 1,5 milj. kr. motsvarar ca 60 basbelopp. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anta följande lydelse av 11 § i lagen om skatt på spel. Redovisning två kalendermånader. Redovisningsperioden för skatt på bingsospel som inte överstiger sextio basbelopp för år räknat skall vara sex kalendermånader. Deklaration flera spelplatser.
mot · GC02Sk7 · 1988-11-09 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk7 med anledning av prop. 1988/89:51 om bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om tull för äpplen och päron I proposition 1988/89:51 föreslås att regeringen bemyndigas att införa de tullsatser för äpplen och päron som överenskoms med och EEC. Regeringens utgångspunkt anges vara den skyddsnivå som överenskommits med . Jag delar regeringens uppfattning att importregleringen för äpplen och päron bör avvecklas möjligt. Däremot vänder jag mig emot det aviserade lågprisskyddet som skall ersätta importregleringen. Skyddsnivån innebär att svenska konsumenter skall undanhållas möjligheten att köpa äpplen och päron till lågt pris. Detta strider mot såväl konsumenternas intresse som mot ambitionen att bekämpa inflationen. Vidare är tullkonstruktionen svår att tillämpa både för importhandeln och . Jag anser att regeringen inte bör bemyndigas att ändra tullskyddet på det sätt som angetts i propositionen. Den nuvarande tullen om /kg bör gälla även i fortsättningen under den svenskodlade fruktens avsättningssäsong. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer jag att beslutar att avslå regeringens begäran om bemyndigande att meddela föreskrifter om tull vid import av färska äpplen och päron. 1* 1988/89.
mot · GC02Sk8 · 1988-11-10 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk8 med anledning av prop. 1988/89:51 om bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om tull för äpplen och päron Föreliggande proposition har remitterats till skatteutskottet med en förkortad motionstid. Regeringen har inte på sedvanligt sätt i förväg försäkrat sig om att riksdagspartierna var beredda att acceptera en så kort motionstid. Det har för mig varit omöjligt att på den korta tid som stått till buds analysera och ta ställning till de delvis komplicerade förhållanden som propositionen berör. Jag förutsätter emellertid att berörda utskott nogsamt gör detta. I avvaktan på utskottens ställningstagande ser jag mig dock nödsakad att yrka avslag på propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1988/89:51.
mot · GC02Sk9 · 1988-11-10 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk9 med anledning av prop. 1988/89:51 om bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om tull för äpplen och päron Denna motion är föranledd av påtryckningar från med syfte att öppna den svenska fruktmarknaden - även för äpplen och päron - för import bl.a. från . de gröna anser att det finns fog för att skydda den svenska marknaden därför att partiet är angeläget att dessa frukter kan odlas inom i tillräcklig omfattning även . Ett skäl för detta är försörjningstryggheten - ett annat är att avståndet mellan producent och konsument när det gäller livsmedel bör vara så kort som möjligt. de gröna strävar efter god miljö och goda högkvalitativa livsmedel framtagna på ekologiskt acceptabelt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att införandet av de nya införselbestämmelser som regeringen föreslår får ske under förutsättning att produkter som är framtagna med kemikalier som inte är tillåtna i inte skall få importeras, att frukternas hållbarhet inte skall får förlängas genom vaxning, att frukterna skall vara märkta med skördedatum och ursprungsland samt att importföretagen skall åta sig att i sina avtal med leverantören meddela dessa villkor. () ()
mot · GC02T4 · 1988-11-10 00:00:00 — av och (båda mp) med anledning av prop. 1988/89:36 om ändring i luftfartslagen Flygtrafiken ökar snabbt i . Omfattande resurser satsas såväl kommunalt som centralt på flygplatser. Detta trots att flyg är ett dyrbart, resursslösande och miljöfarligt transportsätt. de gröna anser att miljövänliga och resurssnåla trafikslag skall gynnas. Det betyder bl a att vi inte kan acceptera att flygtrafik konkurrerar ut järnvägstrafik på snävt företagsekonomiska grunder. Än mindre kan vi acceptera en skatte- och bidragspolitik som aktivt gynnar det miljöfarliga och energislösande trafikslaget framför det miljövänliga! Proposition 1988/89:36 föreslår att en trafikpolitisk prövning av flygplatsinvesteringar ska införas. Prövningen ska enligt förslaget omfatta även investeringens lönsamhet och inverkan på andra flygplatser i regionen. Vi instämmer i propositionens syfte, men anser att den föreslagna prövningen är otillräcklig. Vi anser att ett bredare samhällsekonomiskt och miljöpolitiskt synsätt måste anläggas vid en sådan prövning. Om prövningen visar att en satsning på flygplatsen miljömässigt och långtsiktigt samhällsekonomiskt är sämre än t.ex. motsvarande satsning på t.ex. en järnväg, så skall tillstånd ej beviljas för flygplatsen. En sådan prövning bör enligt vår mening även ske för befintliga flygplatser. Med hänvisning till det anförda föreslår vi 1. att beslutar att den av regeringen föreslagna trafikpolitiska prövningen av flygplatsinvesteringar skall innefatta miljömässiga och samhällsekonomiska konsekvenser så att tillstånd ej beviljas om andra mer gynnsamma trafiklösningar kan utvecklas, 2. att beslutar att prövning av redan befintliga flygplatser skall genomföras efter samma riktlinjer, nämligen att den miljö- och samhällsekonomiskt mest gynnsamma trafiklösningen gynnas.