mot · GB02Ub703 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub703 av m. fl. (m, fp) om högskolan i är av mycket stor betydelse för den framtida utvecklingen av vårt län. Den bygger vidare på en mångårig utbildningstradition och har funnit nya vägar för att anpassa sig till det nya samhällets behov. Vår högskola har visat sig framåt på många sätt. Karlstad-modellen för forskning har t. ex. blivit ett välkänt begrepp i utbildningssammanhang. Högskolan har tillfredsställande bredd och djup genom samverkan mellan teknik/naturvetenskap, lärarutbildning, vårdutbildning och kultur/information. Det är viktigt att denna utveckling får fortsätta. Högskolan har tidigt förmått rikta in utbildningen på nya områden, där det råder brist på personal eller där särskilda förutsättningar finns, t. ex. kemiekonomlinjen och turismutbildning. Skolan har ett mycket väl utvecklat samarbete med länets näringsliv. Konstellationen högskolan-Rikssågverksskolan i i är en stark faktor i samarbete med . Med sina ca 4 000 elever, varav cirka hälften kommer från andra orter än , är det självklart att högskolan är en mycket betydelsefull faktor för hela länets framtida utveckling. Skogsindustrin har en stor betydelse i värmländskt näringsliv. Det är därför ganska naturligt att en särskild ingenjörsutbildning för skogsindustrins behov har aktualiserats. Efter ett omfattande utvecklingsarbete kunde skogsindustrilinjen starta med 30 platser. Linjen är treårig och har i sin senare del tre inriktningar: träteknik, bioteknik och papper/pappersmassa. Linjen har fått en god start med studerande från ett brett upptagningsområde men med koncentration till Bergslagen. Cirka hälften av de studerande är kvinnor. Utbildningen finansierades för den första omgången med medel från projektet . Utbildningsbehovet är emellertid långsiktigt och det är angeläget att linjen kan få en permanent finansiering inom ramen för de reguljära anslagen. Kostnaden beräknas till . för varje årskurs. Vi anser att skogsindustrilinjen bör finansieras genom att medlen för lokala och individuella linjer vid högskolan ökas i motsvarande omfattning. Behovet av informatörer för företag, förvaltningar och organisationer är väl dokumenterat i informationssamhället. UHÄ har tagit fram ett förslag till en allmän treårig informationslinje och har föreslagit att den skulle förläggas till högskolorna i , , /, och . Vid dessa högskolor finns lokala utbildningslinjer inom informationsområdet. Regeringen har inte fört förslaget vidare till , trots att kostnaderna skulle bli små vid en förändring av de lokala linjerna till en allmän linje. Däremot skulle den utbildningsmässiga effekten bli stor. Vi anser att det från samhällets sida skulle vara värdefullt med en etablerad utbildningslinje, som skulle tillgodose det allmänna och långsiktiga utbildningsbehovet inom informationsområdet. Med hänsyn till de ringa kostnaderna anser vi att en allmän informationslinje om 120 poäng bör inrättas och att medel kan beräknas under anslaget utbildning för kultur- och informationsyrken. Kunskaper inom medieområdet blir allt viktigare för många yrkesgrupper. Området anknyter till högskolans nuvarande utbildning inom informationsområdet, humaniora och kultur samt till den omfattande lärarutbildningen, där såväl området tekniska läromedel som skapande verksamhet har en stark ställning. Kontakter har etablerats mellan i och högskolan i . föreslår en förläggning till av 16 platser på allmänpraktiska medielinjen 40 poäng fr. o. m. 1988/89. Utbildningen skulle främst avse stillbild, ljud, teater och film/video. I finns en gynnsam miljö för att arrangera utbildning på allmänpraktisk medielinje. En förläggning till en region med annan struktur inom kulturområdet än skulle ge viktiga erfarenheter och är angelägen från kulturpolitiska utgångspunkter. Om- och tillbyggnad av i Den från början goda lokalsituationen vid högskolan har kraftigt försämrats genom att verksamheten expanderat kraftigt, särskilt med teknisk och naturvetenskaplig utbildning och genom att undervisningsmetoderna förändrats. Lokalsituationen kan endast genom provisoriska åtgärder, vilket är ohållbart. Skissförslag har redovisats, där det fastställda lokalprogrammet tillgodoses genom en tillbyggnad om totalt 4 000 kvm. Därtill kommer en viss ombyggnad av den befintliga . kommer att överlämna ärendet till regeringen . UHÄ och har fört upp projektet om- och tillbyggnad av i på sin gemensamma lista över prioriterade byggprojekt. Vi anser att planeringen av projektet bör få bedrivas kontinuerligt och att det bör få genomföras så snart detaljplaneringen är klar. Utbyggnad av ett universitet i Högskoleutbildning och forskning är bland de viktigaste faktorerna i ett läns infrastruktur. De senaste årens rapporter tyder samstämmigt på att universitetsorterna är utvecklingsorterna i landet. Självklart skulle det vara av stor regionalpolitisk betydelse för utvecklingen i och Bergslagen om högskolan i utvecklades till ett universitet, men högskolans utveckling i sig har varit så positiv och utbildningen har en sådan bredd att en utveckling till ett fullständigt universitet med reguljära forskningsresurser är naturlig. har det talats om att ett eller två nya universitet bör inrättas i . Vi anser därför att högskolan i bör utvecklas till ett sådant och stöder därvid den universitetskommitté som bildats i länet. Följande fem egenskaper hos högskolan i talar för en utveckling till ett universitet: har ca 4 000 studerande. Material har visat att högskolan är på väg att uppnå den kritiska massan för ett universitet. Det finns ett omfattande utbud inom humaniora, samhällsvetenskap och ekonomi, naturvetenskap och teknik samt lärarutbildning. Karlstad-modellen utgör en bra grund för utbyggnad till en reguljär forskningsorganisation. I denna organiseras forskning och forskarutbildning inom ett tiotal forskningsområden av nationellt och regionalt intresse. Ett 15-tal vetenskapliga ledare på professorsnivå har engagerats. Samverkan sker med universitet och andra högskolor. Av de existerande universiteten har de flesta en tydlig dragning åt östsidan av landet. i vore ett viktigt strategiskt beslut för en positiv utveckling i och Bergslagen. lägger regeringen nästa forskningspolitiska proposition. Det är angeläget att frågan om utbyggnaden av i beaktas i förberedelsearbetet inför denna proposition. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att skogsindustrilinjen bör få en permanent lösning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en allmän informationslinje om 120 poäng bör inrättas , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att högskoleutbildning inom medieområdet bör förläggas till fr. o.m. 1989/90, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att planeringen av projektet om- och tillbyggnad av i bör få bedrivas kontinuerligt och projektet genomföras så snart detaljplaneringen är klar, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om utbyggnad av ett universitet i bör beaktas i förberedelsearbetet års forskningspolitiska proposition. () ()