mot · GB02K816 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:K816 av () om instiftande av en ny förtjänstorden Efter beslut i statsrådet om att upprätta en ny norsk orden, fastställde konung statuter för Den Kgl. Norske Fortjenstorden (ändrade , då riddargraden uppdelades). Ändamålet uttrycks i § 1: Denne orden tildeles utenlandske statsborgere som belönning for saerlig förtjenstfull virke for norske intresser. Den kan tillike tildeles norske borgere som er fast bosatt i utlandet for tilsvarende fortjenester og også utenlandske offentlige tjenestemenn for diplomatiske og konsulaere fortjenester. Det framhölls vid instiftandet, att huvudsyftet därmed var att tillmötesgå det i ständigt ökande grad framkomna intresset för att giva ett officiellt erkännande av det bistånd som givits norska intressen till följd av ett ökat norskt engagemang i utlandet. I viss utsträckning hade S:t Olavs-orden använts fördetta ändamål, men detta hade fört till delvis olikartade kriterier vid ordensförläning till norska och utländska medborgare. Förtjänstorden sägs därför utgöra ett komplement till . Det förutses emellertid att tilldela Förtjänstorden i de tillfällen ordensförläningen sker efter en viss automatik, t. ex. till norska honorärkonsuler och till diplomater från länder, som vid sina ordensutnämningar på reciprocitetsgrund utnyttjar en orden av motsvarande kategori. Det uppges att , som endast disponerar en enda allmän förtjänstorden, f. n. överväger instiftandet av en liknande orden. Däremot vidareutvecklades icke de framkomna planerna på att skapa en särskild protokollsorden i . Eljest är den internationella erfarenheten, att nya utmärkelsetecken tillskapas vid påkommande behov. resp. 1987 tillkom en ny förtjänstorden i den västtyska delstaten och , båda socialdemokratiskt styrda. Senaten i 750årsjubilerande instiftade i anledning av jubileet der Verdienstorden des Landes , att i band bäras om halsen. Därmed har samtliga västtyska delstater, utom Hansastäderna och samt länderna och , skaffat egna landsförtjänstordnar. I instiftades åtta utmärkelsetecken genom att införas i , varmed de erhöll statlig karaktär, i tillkom ett nytt förtjänsttecken (egentligen en silvermedalj) som reservofficer och slutligen erhöll under 1982 en uppsättning försvarsmedaljer (Försvarets medalje for edel dåd, Mot. 1987/88 Forsvarsmedaljen - med eller utan laurbaergren - samt de tre försvarsgrenar- K816 nas vernedyktighetsmedaljer") jämte den instiftade Heimevernets fortjenstmedalje. En jämförelse med internationella förhållanden talar således för att återfår ett mångsidigt, ehuru reformerat, officiellt belöningssystem, gärna restriktivt men dock ej så exklusivt att det kommer att sakna praktiskt betydelse. Teoretiskt bör varje medborgare, oavsett samhällsställning, som gjort en samhällsinsats eller åstadkommit något utöver det ordinära, ha möjlighet att ifrågakomma för en lämplig belöning, orden eller medalj, enligt de kriterier som tillämpas inom vår omvärld, dvs. europeiska grannländer med likartad social struktur. Regeringen fastställde på 1950-talet-och dylika detaljregleringar är icke ovanliga utomlands (bl. a. har motsvarande Réglement relatif ä 1attribution de Décoralions des ordres nationaux aux fonctionnaires et agents des administrations ministérielles ) - s. k. normalplaner för tjänsteordnarna; i ett reformerat ordenssystem må dessa endast avse minimitider och därutöver bör alltid krävas särskilda förtjänster utöver själva tjänsteutövandet i sig. bör återfå sin ursprungliga karaktär och utformning med det svarta bandet, både av historiska traditionsskäl och av hänsyn till de kvarlevande 9 000-10 000 svenska ordensinnehavare, som utgöra orden. Med förebild j den nya norska förtjänstorden bör i stället för utrikes bruk" nyinstiftas en särskild förtjänstorden, förslagsvis efter riksvapnet benämnd orden (eller, möjligen, Kronorden), med det nuvarande blågula bandet. Insignierna (se skiss) bör vara enkla och till utförandet ansluta til! exempelvis belgiska orden och brittiska Empire-ordens båda lägre klasser ("OBE och "MBE) med förgyllda korsarmar resp. - för den lägsta riddargraden - polerat silverkors. Norstjärnemedaljen, vilken ju uttryckligen instiftats för förtjänster om svenska intressen utomlands, kan såsom en fristående medalj lämpligen behålla denna karaktär och bandet, men även göras tillgänglig för utlandssvenskar. 1987/88 K816 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en ny förtjänstorden.