mot · GB02U530 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:U530 av () om tilldelades 1987 president för hans insatser för den centralamerikanska fredsplanen. Esquipulas-överenskommelsen, som är både långtgående och konkret, har brutit det tragiska dödläge som den Centralamerikanska krisen hade hamnat i. Den är inriktad på att få ett slut på det omfattande militära och paramilitära våldet i området. angriper den de mera djupgående orsakerna till motsättningarna. Esquipulas-överenskommelsen erbjuder nu en smal och svår väg till fred och försoning i detta av inbördesstrider svårt sargade område. Planen förtjänar allt stöd från svensk sida. bör aktivt stödja fredsprocessen i har i sitt betänkande 1987/88:15 framfört sin mening att regeringen på allt sätt bör fortsätta att verka för att fredsprocessen i fullföljs. har emellertid inte uttalat sig för vilka insatser som borde satsa på för att uppfylla denna målsättning. har diktatur, våld, förtryck och svår fattigdom för flertalet präglat länderna i , som har haft ett mycket stort inflytande i området. Esquipulas-processen har på ett hälsosamt sätt reducerat inflytande och fört de centralamerikanska ledarna närmare varandra för ett ökat gemensamt ansvarstagande för utvecklingen i området. Ekonomiska och sociala orättvisor grunden för konflikterna I samtliga centralamerikanska länder råder stora motsättningar mellan olika politiska grupperingar. Dessa motsättningar som utom i och utvecklats till blodiga konflikter, har sin grund i djupa sociala och ekonomiska orättvisor. Fördelningen av kapital och inkomster är synnerligen ojämn i . Snedfördelningen av tillgångarna i kan tjäna som exempel på grogrunden för det tragiska inbördeskrig som sargar landet. härskade en diktatur som stödde sig på militären och en överklass på 14 inflytelserika familjer. Några få tusental av dessa familjemedlemmar behärskade den politiska makten och ägde över hälften av jorden. Vanskötsel av ekonomin och en dålig fördelningspolitik ledde till en djup ekonomisk, social och politisk depression. De mänskliga rättigheterna och politiska motståndarna förtrampades. När oppositionen växte sig stark lyckades militärregimen genom valfusk kombinerat med hot och tortyr av Mot. oppositionsledarna ändå behålla makten . dan dess beräknas mer än 50000 människor ha dödats i ett oförsonligt inbördeskrig mellan vänstergerillan och den USA-stödda regeringsarmén. Demokratisk utveckling under svåra förhållanden I tre av de centralamerikanska länderna har en utveckling mot demokrati startat. I , och har den demokratiska utvecklingen påbörjats under ytterligt svåra förhållanden. När man bedömer dessa länder, måste man inse att det är omöjligt att i en början av demokratiseringsprocessen kunna uppnå västeuropeiska krav på fri- och rättigheter. Förutom förödande inbördeskrig har länderna under generationer präglats av de djupaste sociala och ekonomiska orättvisor. Den starka militärmakten har skaffat sig privilegier och ett dominerande politiskt inflytande. Därför måste demokratiseringen av den politiska makten parallellt utvecklas inom militärväsendet för att kunna lyckas. är ett av programländer för bilateralt bistånd. De av stödda contras-rebellerna har skapat stora svårigheter för ledning. Det har svårt sargat landets ekonomi och omintetgjort många lovvärda reformförsök. Det bör emellertid påpekas, att inblandningen i av såväl som har bidragit till polariseringen, och gjort mer militärstrategiskt intressant som det inrikespolitiskt i möjliggjort Reaganadministrationens starka engagemang i . I har demokratiseringen tagit nya steg framåt i och med Esquipulas-överenskommelsen. President har bl. a. genom ett brev till president, , gjort mycket långtgående utfästelser om den fortsatta demokratiseringsprocessen, om upphör att stödja contrasgerillan. Förhoppningsvis kommer direkta fredssamtal mellan sandinistregeringen och contras att bidra till att fredsprocessen inte avbryts. Behovet av utvecklingsbistånd till är mycket stort. Landets ekonomi håller på att helt bryta samman med bl. a. akut brist på livsmedel, bensin, olja och elektricitet. Inbördeskriget lär kräva ca hälften av bruttonationalprodukt. Den demokratiska och öppet verkande oppositionen har upplevt inslag av provokation från FSLN-regimen under de undantagslagar som har varit rådande. I finns en demokratiskt vald president och regering som brottas med mycket stora problem till följd av strider mellan FMLN/FDR, regeringsstyrkorna och s. k. dödspatruller som stöder den ultrahöger vars privilegier hotas av regeringens jordreform, nationalisering av bankväsendet och utrikeshandeln. I förekommer direkta förhandlingar mellan regeringen och gerillan, som flera tidigare landsflyktiga oppositionsledare återvänt för att i arbeta för freden. I installerades den första civila presidenten av direkt eller indirekt militärdiktatur. Vinizio Cerezos krist- 12 demokratiska regering har även startat ett omfattande reformprogram, in- Mot. klusive en inkomstskattereform som utan våld och med U530 demokratiska metoder tvingar den rika överklassen att betala en avsevärt större andel än av de offentliga utgifterna. , och har en lång och mycket svår väg mot demokrati, fred och drägliga levnadsförhållanden för folkflertalet. En förutsättning för att dessa länders demokratiseringsprocesser skall lyckas är att man erhåller stöd från nationer som inte förknippar stödet med krav på politiskt inflytande och militärstrategiska fördelar. För att aktivt kunna stödja fredsprocessen i är det viktigt att inte särbehandla något av de tre länder som är involverade i väpnade konflikter. Att enbart rikta bistånd och stöd till , ett av länderna, kan lätta komma att försvåra samarbetet mellan de centralamerikanska staterna, eftersom stora risker då uppstår, att och för sin utveckling tvingas ta och söka stöd från . borde uppfordra stater och själv gå i bräschen för en biståndspolitik som underlättar utvecklingen och fredsprocessen i hela . bör således göra även och till programländer. Yrkande om detta återfinns i kds biståndspolitiska motion. bör prioritera stöd till Den aktuella utvecklingen i motiverar att prioriterar vad gäller biståndsinsatser och olika former av stöd för den pågående fredsprocessen. Fredsprocessen grundas på den överenskommelse som undertecknades av de fem statscheferna i . Fresplanen innehåller tio punkter. a. kan nämnas strävan för nationell försoning genom att motsättningarna inom länderna överbryggas genom överläggningar mellan regeringarna och oppositionen. Amnesti skall beviljas politiska fångar och fångar som hålls av irreguljära trupper skall friges. Nationella försoningskommissioner med representanter för regering, kyrka och de lagliga oppositionspartierna har bildats med uppgift att övervaka uppfyllandet av fredsöverenskommelsen. Vidare åtar sig regeringarna att verka för eld upphör. Demokratiseringsprocessen skall främja respekten för mänskliga rättigheter, social rättvisa och nationellt självbestämmande. Bildandet av politiska partier och fria val skall garanteras och undantagstillstånd skall avskaffas där sådant råder. Ett centralamerikanskt parlament skall väljas. Alla former av stöd och upplåtelse av territorium till irreguljära styrkor eller upprorsgrupper skall upphöra. Flyktingar skall tillåtas återvända och ges bistånd för detta. skall verka för att mer rättvisa samhällen skapas och en internationell verifi- Mot. 1987/88 kationskommission skall inrättas. Fredsplanen behöver konkreta stöd Det framgår klart av fredsplanen att den är starkt beroende av både ekonomiskt och politiskt stöd från omvärlden. torde vara ett av de bäst lämpade länderna att aktivt kunna bidra till vad som kan göras utifrån för att planen skall lyckas. kristdemokratiske president, har energiskt understrukit nödvändigheten av att staterna i håller samman och utvecklar, även rent organisatoriskt, ett konstruktivt politiskt och ekonomiskt samarbete. Det Centralamerikanska parlament som tillkommer på initiativ av Vinizio Cerezo blir ett naturligt forum till fredliga lösningar på mellanstatliga frågor i området. Även när det gäller att praktiskt och ekonomiskt stödja tillkomsten av det centralamerikanska parlamentet torde och de nordiska länderna ha speciella förutsättningar. Vi har flera decenniers erfarenheter av arbetet i . Genom att vara ett forum för parlamentariker från ett antal mindre stater i en region med likartade kulturella och språkliga förhållanden är en motsvarighet till det planerade centralamerikanska parlamentet. Det finns även ett behov av stöd för att kunna genomföra demokratiska och fria val till de nationella parlamenten och till det centralamerikanska parlamentet. Här har neutrala stater som hög trovärdighet som biståndsgivare. Det vore även naturligt för att engagera sig i flyktingsituationen i de tre nämnda staterna. Det är viktigt att de medborgare som lever som flyktingar kan få goda möjligheter att återvända till sina länder under ordnade förhållanden. En aktiv insats för flyktingarna och deras återflyttning skulle vara ett mycket angeläget bidrag till den nationella försoningsprocess som måste ges goda villkor för att fredsplanen skall lyckas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som prioriterat område för att på olika sätt stödja freds- och demokratiseringsprocessen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till det planerade centralamerikanska parlamentet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskt stöd för flyktingarbetet i .