ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo224 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo224 av och () om skyddandet av grundutsädesodling av potatis i norra Jordbruket i norra har en stor betydelse för särskilt glesbygden. Under har även jordbruket genomgått en omfattande strukturförändring vars konsekvenser har inneburit en kraftig befolkningsminskning. En fortsatt omstrukturering i form av nedläggning av enheter är för del synnerligen allvarlig, då alternativa utkomstmöjligheter för människorna är mer begränsade än i andra delar av landet. Enligt framgår att av de förvärvsarbetande i glesbygderna är beroende av lantbruket. I vissa kommuner . De areella näringarna har med andra ord en långt större betydelse för samhället och samhällsutvecklingen i norra än i övriga delar av landet. Att stödja och stimulera med olika insatser och inslag för en sund jordbrukspolitik borde därför vara ett riksintresse. Ett sådant inslag är att stimulera potatisodlingen. Det finns goda förutsättningar att producera grundutsäde av potatis som håller en mycket god kvalitet i internationell klass. Området har normalt en låg spridning av potatisvirus, frihet från potatisnematoder och kräfta på all jordbruksmark, goda möjligheter atttkontrollera stjälkbakterios och andra potatissjukdomar. Investeringarna för utsädesproduktion har byggts upp . En lång odlartradition och lokala forskningsresurser vid Lantbruksförsöksanstalt - Rödbäcksdalen - i samt kyllagring i har grundlagt kunskaper om odling och hantering av utsädespotatis. Man kan säga att all potatisodling egentligen har sitt grundmaterial från och . Från övre levereras grundutsäde till potatisodling i resten av landet. Verksamheten hotas av några allvarliga potatissjukdomar - skadegörare framför allt potatiskräfta och nematoder. Ett hot som snarare tilltagit än avtagit. Dessa förekommer allmänt i och enligt undersökningar som gjorts vid sprider de sig norrut över landet. Spridningen sker framför allt med matpotatis från smittade odlingar. För att skydda de grundutsädesodlande områdena i norra från allvarliga potatissjukdomar har vid skilda tillfällen framförts behovet av utsädesreservat av olika typer. I norra finns lagercentraler väl lokaliserade i området, lämpliga jordar och goda förutsättningar i övrigt för en kvalitetsproduktion av utsädespotatis. Dessutom finns kunniga odlare på företag med relativt isolerat läge för denna speciella odling. Men vi anser att här föreligger dessutom behov av speciella utsädesreservat för att säkra en hög kvalitet på grundutsädespotatisen. Med hänvisning till vad ovan framförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyddandet av grundutsädesodling av potatis i norra . () () 1987/88 Jo224 1* 1987/88.
mot · GB02Jo229 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo229 av och () om sockerbetsarealens omfattning i och 1987 odlades 51 000 ha sockerbetor i . Sockerbruket i har för sin tillverkning ett arealunderlag på 4 200 ha, fördelade på odlare främst på , men också i södra län och östra . I riksdagsbeslut /78 har slagits fast att odling av sockerbetor skall finnas kvar på och i nuvarande omfattning. Regeringen uppdrog 1987 åt jordbruksnämnden att bl. a. utreda den framtida omfattningen av sockerbetsodlingen. I den presenterade utredningen framkommer att sockerbetsarealen skall kunna minskas. Även om inga konkreta förslag framförs utgör utredningens olika alternativ ett starkt hot mot bl. a. Mörbylångabruket och mot odlarna i fabrikens upptagningsområde. De vinster som påstås uppstå med något lägre sockerpriser och bättre villkor för kvarvarande odlare är små i förhållande till de förluster som blir följden på andra områden och för andra människor. - Över 600 odlare i och går miste om en vinstgivande odling om Mörbylångabruket läggs ner. - Spannmålsöverskottet ökar när dessa odlare tvingas använda sina jordar till exempelvis spannmålsodling. - Antalet berörda i olika led - odlare, transportörer, maskinleverantörer, maskinstationer och anställda vid bruket - ca 350 personer, förlorar sin sysselsättning. - Miljön påverkas negativt, eftersom sockerbetsodlingen är en utmärkt gröda i växtodlingen och är att jämföra med en täckgröda. - Beredskapen försvagas vad gäller tillgången på livsmedlet socker om odlingen och fabrikationen koncentreras till ett begränsat område. De nackdelar som uppstår vid en nedläggning i är långt större än fördelarna, varför tidigare beslut bör stå fast. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ånyo ger regeringen till känna att sockerbetsarealen på , i län i övrigt och i inte skall minska utan bibehållas på nuvarande nivå. () ()
mot · GB02Jo230 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo230 av och Bo Finnkvist (s) om landsbygdsutvecklingen Inom ramen för beslutet om 100 milj. kr. till Norrlandsjordbruket har resurser kunnat användas för utveckling av produkter som kan vara komplement till jordbruket. Stödet har redan visat sig vara till hjälp med rådgivning och i begränsad omfattning stöd åt projekt på landsbygden. I finns genom och kommunernas försorg en omfattande landsbygdsrådgivning. Erfarenheterna är goda och ett statligt stöd till verksamheten är positivt. Erfarenheterna från visar på behov av att etablera säljkanaler för de ofta hantverksmässiga och småskaliga produkter som kommer fram av verksamheten. Det kan i flödet av idéer och uppslag vara svårt för den enskilde producenten att överblicka marknaden och se sina möjligheter. Det krävs en kvalificerad bedömning av produkterna, en bedömning för vilken det krävs centralt placerade rådgivare. Därefter krävs en professionell marknadsföring för produkter som inte har en begränsad lokal marknad. Det statliga stödet för landsbygdsutveckling bör därför utformas så att det blir möjligt att i länen utveckla professionella säljbolag. Utveckling av marknadsföring, distribution och säljbolag är även nödvändiga förutsättningar för att odlare skall våga gå över från konventionell till alternativ odling. I har kvalitetsmedvetna konsumenter starkt efterfrågat s. k. alternativt odlade rotfrukter och grönsaker. Denna efterfrågan grundar sig dels på ett ökat medvetande om matkvalitet, dels också på ett ökat miljömedvetande. Alternativ odling, dvs. en odling utan konstgödning och kemiska bekämpningsmedel, har fått en betydande omfattning. Det s. k. KRAV-systemet garanterar att produkterna är alternativt odlade. Det finns en växande marknad, trots att priserna fortfarande ligger över de konventionellt odlade produkternas. 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det statliga stödet för landsbygdsutveckling utformas så att det blir möjligt att i länen utveckla professionella säljbolag. () Bo Finnkvist (s) 1987/88 Jo230
mot · GB02Jo233 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo233 av i (c) om jordbrukets utveckling i Brukningsenheternas antal fortsätter att minska i norra . Följden av denna utveckling blir att jordbrukets service starkt försämras. senast lades mejeriet i ned. Vi måste nu hejda denna negativa utveckling. Om jordbruket i de norra delarna skall överleva så krävs en ökad lönsamhet. , och ingår i stödområdet för mjölk, kött, fläsk och smågrisproduktion. Det är nu hög tid för att förändra stödområdesindelningen. Området är helt jämförbart med angränsande delar av och bör även i detta avseende åtnjuta samma prisstöd. Därför bör delar av norra flyttas upp till stödområde 3. kommun bör tillhöra stödområde 4. Vidare bör norra även omfattas av anslaget B 8 Särskilda åtgärder för jordbruket i norra . berörs hela av reglerna för regionalt rationaliseringsstöd. Däremot får landskapet inte ta del av medel ur anslaget B 8. Delar av ingår i stödområdet. Det är därför naturligt att dessa delar omfattas av anslaget. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad stödområdesindelning i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att Åmåls, och kommuner skall omfattas av anslaget B 8.
mot · GB02Jo237 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo237 av och () om prisstödet till rennäringen I anslagsframställningen till budgetpropositionen framhåller lantbruksstyrelsen att behovet av rådgivning, särskilt i fråga om renslaktens struktur och det höga kostnadsläget för slakten, är stort. Någon hänsyn till detta verkar jordbruksministern ej ha tagit i sitt förslag. De ändrade förhållanden som inträtt efter cesiumnedfallet torde ytterligare ha ökat behovet av rådgivning varför mer resurser bör ställas till förfogande inom detta område. Lantbruksstyrelsen och statens jordbruksnämnd har också påtalat att prisstödet till rennäringen inte följt den utveckling som Norrlandsstödet haft. Prisstödet höjdes 1984/85 till . per ren, var oförändrat 1985/86 men sänktes 1986/87 till . Genom den höjning av totalsumman som genomförde 1987/88 kunde stödet höjas till . En rimligare utveckling av prisstödet hade varit att den nivå som uppnåddes 1984/85, , realt hade kunnat bibehållas genom anpassning av stödet till inflationen. I den svåra situation som rennäringen befinner sig efter Tjernobyl, bör uppräkna prisstödet till rennäringen i den omfattning, som erfordras för att den rådande eftersläpningen skall försvinna. Åberopande det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat anslag för rådgivning till rennäringen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppräkning av prisstödet till rennäringen.
mot · GB02Jo238 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo238 av m. fl. (m) om självförsöijningsgraden för socker Vid i åtog sig den nuvarande regeringen att arbeta för att öka importen av socker till . Det svenska åtagandet innebär att skall sträva efter att skapa ett utrymme på marknaden för en import av socker på av konsumtionsbehovet. En minskad självförsöijningsgrad till följd av en ökad andel import minskar självfallet den inhemska produktionen av socker. Detta, som framgår av en presenterad utredning, kommer att innebära minskat behov av produktionskapacitet vilket leder till att något eller några sockerbruk läggs ned. Det finns enligt vår mening inga motiv för att över huvud taget importera sådant socker som kan framställas här i landet. föreslog i sitt betänkande (SOU 1982:6) att självförsörjnignsgraden för socker borde vara med utgångspunkt i normalskörd, vilket skulle ge bättre möjlighet att bibehålla samtliga sockerbruk i drift. Kommitténs förslag bör enligt vår mening fullföljas. Mot denna bakgrund hemställer vi att beslutar att självförsöijningsgraden beträffande socker skall vara . () ()
mot · GB02Jo239 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo239 av m. fl. om den ekonomiska situationen för äggproducentema i norra Landets äggmarknad har under en lång följd av år belastats av en obalans mellan produktion och konsumtion innebärande att produktionen varit större än konsumtionen. är överproduktionen större än . Överskottet säljs på världsmarknaden med betydande underskott. Branschen själv har försökt komma till rätta med problemen genom olika åtgärder (prispress, produktionsavgift, kläckningsbegränsningar, tomhållningsperioder), vilka dock haft kortvarig effekt eftersom solidariteten bland producenterna varit otillräcklig. Sedan någon tid aviseras en avreglering av äggbranschen eftersom regleringssystemet inte kan lösa branschens problem. Avregleringen och dess följdeffekter medför att lönsamheten försvagas. är lönsamheten oroväckande nära den situation då produktionen inte längre betalar sina rörliga kostnader. En marknadsekonomisk utveckling kommer därvid att sanera branschen, varvid de ekonomiskt svagaste företagen kommer att slås ut. Dessa företag kännetecknas av en hög skuldsättning, att de är specialiserade på den rena äggproduktionen och att de levererar sina ägg till äggkooperationen eftersom de ligger i tätortsglesa områden. Till denna grupp kan hänföras samtliga företag i norra . De har till största delen byggts upp med statliga medel i form av lönegarantier och bidrag. Produktionen i Norrlandslänen medför vidare ingen direkt överproduktion eftersom inget län producerar mer än halva konsumtionen. Sysselsättningsmässigt ger dock äggproduktionen viktiga arbetstillfällen på landsbygden i det sysselsättningssvaga området. Totalt är ca 140 personer heltidssysselsatta i äggbranschen i de fyra nordligaste länen. Det finns således starka samhälleliga intressen i den norrländska äggproduktionen, vilket gör att produktionsförutsättningarna där måste beaktas med särskild uppmärksamhet. Med anledning av den allvarliga situationen är det synnerligen angeläget att ett särskilt regionalt prisstöd införs för äggproduktionen i de fyra nordligaste länen. Detta prisstöd bör utformas så att det kan regleras halvårsvis samt att det ger företagen ett acceptabelt kalkylmässigt ekonomiskt resultat. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra den ekonomiska situationen för äggproducenterna i norra . () () 1987/88 Jo239
mot · GB02Jo240 · 1988-01-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo240 av och () om jordförvärvslagen De regionalpolitiska aspekterna måste alltmer beaktas för att bibehålla en levande landsbygd. I t. ex. är lantbruket ofta struktur- och produktionsmässigt av den typ en bred allmänhet säger sig vilja ha. Jord- och skogsbruket är också viktiga basnäringar som har stor indirekt betydelse för andra näringar och sysselsättningar. Ett instrument för en levande landsbygd torde jordförvärvslagen utgöra. I den nya jordförvärvslag som antogs 1987 gjordes vissa förändringar vad gäller förvärv, prisprövning m. m. tillämpning kan man börja dra vissa slutsatser. Genom den förändring i priskontrollen som gjordes i kombination med andra ändringar i lagen har utvecklingen inte blivit den åsyftade. Genom att öppna möjligheten till förvärv för andra grupper än jordbrukare samt för juridiska personer har detta lett till att kapitalstarka personer förvärvar fastigheter utan avseende på brukande eller boende. Enligt vår mening får det inte bli dessa gruppers intressen som avgör värdet. Exempel från flera håll i pekar på att priset jämfört med taxeringsvärdet har stigit flerdubbelt. Prisutvecklingen pekar mot en situation som helt utestänger aktiva jordbrukare som är i behov av avkastning från fastigheten. Tätortsbor och andra som vill bosätta sig på landsbygden och förvärva ett mindre lantbruksföretag kan inte heller vara med i den priskarusell som blivit. Vi anser att en översyn av jordförvärvslagen behövs vad gäller prisprövningen. Ett viktigt inslag i det intensiva arbete som pågår för att bevara en levande landsbygd är att få allt fler människor att flytta ut på landsbygden. I de fall klara indikationer finns att förvärvssökande kommer att bosätta sig på förvärvsfastigheten behövs inga ytterligare åtgärder. Men i de fall ett förvärvstillstånd är ett led i landsbygdsutvecklingsarbetet och förvärvarens avsikt inte är känd behövs enkla regler för att garantera att syftet uppnås. Lanbruksnämnderna borde ha möjligheter att i de fall föreskrifterna inte följs utdöma någon form av vitesföreläggande. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jordförvärvslagens tillämpning.
mot · GB02Jo241 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo241 om arealersättning för det norrländska jordbruket 1987/88 Den norrbottniska spannmålsodlingen uppvisar en drastisk arealminskning. Mot bakgrund av det allt sämre ekonomiska klimatet inom jordbruket, med överproduktion m. m. i har förutsättningarna för spannmålsodling försämrats dramatiskt i . Arealen har minskat från ca 1980 till 1987. Mycket tyder på att en fortsatt minskning är att vänta. Orsaken till minskningen av spannmålsodlingen i länet är den negativa lönsamheten. i har räknat ut att spannmålsodling med inriktning på försäljning från gården ger ett minus på . Täckning erhålls inte ens för rörliga kostnader. Det uppkomna underskottet måste tas från annan näring eller tjänst. Mot bakgrund av ovannämnda förhållanden kan man befara att återinvesteringar inte görs på gårdarna och därmed försvinner odlingen . Följden blir att bra odlingsmark läggs ner och länet förbuskas. Denna process går dessutom mycket snabbt. Självförsörjningsgraden av fodersäd var 1983 och 1987 . Från regionalpolitisk synpunkt är detta betänkligt. Jordbruket skapar sysselsättning och gör det möjligt för människor att bo kvar i glesbygd. Från försvarssynpunkt är utvecklingen betänklig. har en självförsörjningsförmåga för livsmedel som är mycket låg. har lagt fast att åtgärder som syftar till att trygga den oundgängliga försörjningen för den enskilde medborgarens överlevnad och samhällets funktion i kriser och krig skall prioriteras. För att öka uthålligheten under kris eller krig måst i ett underskottsområde, som , förstärkningsåtgärder sättas in redan i fredstid. Spannmålsproduktionen är bland de viktigare varugrupperna när det gäller vårt behov av energi och väsentliga näringsämnen. Ett sätt att lösa spannmålsodlarnas problem i vore att införa ett arealbidrag som alternativ till nuvarande system. Ett arealbidrag kan differentieras geografiskt och efter markslag så att regional-, miljö- och beredskapspolitiska mål gynnas. En arealersättning skulle får stor betydelse för vår beredskap och för våra regionalpolitiska strävanden. I jordbruksmotion föreslås att en parlamentarisk utredning tillsätts med syfte att utforma en framtida jordbrukspolitik vari bl. a. arealersättning finns med. Med hänsyn till det kritiska läge som den norrbottniska spannmålsodlingen befinner sig i vore det angeläget om en sådan utredning kunde ske stegvis där det norrländska jordbruket behandlades med 1 1 1987/88. Alternativt att de norrbottniska spannmålsodlarnas problem får en provisorisk lösning med arealersättning i avvaktan på en omläggning av jordbrukspolitiken i landet. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arealersättning och förtur för det norrbottniska jordbruket. 1987/88 Jo241
mot · GB02Jo245 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo245 av m. fl. (s) om jordbruket i Jordbruksnäringen har stor betydelse i . Det är synnerligen angeläget att denna näringsgren kan vidmakthållas i alla delar av länet. Den ger sysselsättning åt både brukare och livsmedelsindustri. Den håller landsbygden levande och är en förutsättning för att kommersiell och offentlig service skall kunna upprätthållas i glesbygden. Jordbruket i har också en grundläggande betydelse för turistnäringen i länet, som i hög grad är beroende av det öppna kulturlandskap som utövandet av åkerbruk och boskapsskötsel inneburit . Förutsättningarna för en lönsam jordbruksdrift är högst olika i . I de norra delarna av länet är klimatförhållandena dåliga och marken har dålig produktivitet. Flertalet län är uppdelade i särskilda s. k. naturliga jordbruksområden. Därvid har hänsyn tagits till de naturförhållanden som väsentligt påverkar förutsättningarna för jordbruket t. ex. berggrundens och jordarternas beskaffenhet, landskapets topografi och klimatet. (De naturliga jordbruksområdena är uppbyggda av församlingar och i vissa fall delar av församlingar.) De naturliga jordbruksområdena har sammanförts till 18 produktionsområden, varav produktionsområde nr 12, , består av följande naturliga jordbruksområden: 41 län, Bergslagen 42 , Bergslagen 44 , Bergslagen Regionalt statligt prisstöd utgår till jordbruket. Prisstödet skall i princip motsvara den för området i fråga större produktionskostnaden och utgår bl. a. från indelningarna i naturliga jordbruksområden. Statligt pristillägg för t. ex. mjölk utgår bl. a. till , och till Bergslagsdelen av län, men inte alls till . Det är vår uppfattning att gränsen för jordbruksstöd - även i - bör anpassas till de naturliga förutsättningarna för jordbruk och inte som , strikt följa länsgränsen. De delar av som har ungefär samma produktionsbetingelser som kringliggande regioner, bör också få ungefär samma stöd. Mjölkproducenter i t. ex. levererar mjölk till samma mejeri (Grådö) som mjölkproducenter i . Trots detta är prisvillkoren helt olika Den enskilde mjölkproducenten i får inte pristillägg för mjölk och har inte möjlighet att få regionalt rationaliseringsstöd. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att det s. k. naturliga jordbruksområdet nr 42 vad gäller statligt pristillägg för mjölk hänförs till stödområde nr 4, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att jordbruket ges lika villkor som övriga delar av produktionsområde nr 12. () () 1987/88 Jo245
mot · GB02Jo246 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo246 om upphävande av kungörelsen med föreskrifter om 1987/88 avgift för vissa fettemulsioner m. m. Jo246-248 Allt fler medborgare blir alltmer medvetna om att vårt land inte bara har ett enastående antal lagar och författningar utan också tillskapar en oroande mängd nya. Andemeningen med all lagstiftning är naturligtvis, att alla berörda skall känna till den, tillämpa den och respektera den. Frågan är om detta alls är möjligt att infria med denna alltmer svällande volym. Det är , som stiftar lagar. Det måste också ligga i den lagstiftande församlingens intresse, att lagar som ej fyller någon funktion avskaffas. De regler av olika dignitet, som omger medborgarna , är redan alltför många. Även vilande lagar bör därför upphävas. infördes t. ex. en tillverkningsavgift på fettemulsioner. Den avlöste i sin tur en accis, som fattade beslut om . Denna avgift regleras i en kungörelse under statens jordbruksnämnd, JNFS 1986:19, och är satt till . Författningens tillämpning är sålunda att anse som vilande. Mot bakgrund av det anförda hemställs att begär att regeringen medverkar till att statens jordbruksnämnd låter upphäva kungörelsen med föreskrifter om avgift för vissa fettemulsioner m. m. (JNFS 1986:19). 1 1987/88.