mot · GB02Ub300 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub300 av m. fl. om elevers och föräldrars rätt att välja skola När dagens sjuåringar börjar skolan beger de flesta sig till den skola som anvisats dem - inte till den skola de tillsammans med sina föräldrar har valt. Ett resonemang om val av skola förekommer mycket sällan i svenska hem. Föräldrarna och den blivande eleven skulle, om de fått chansen, kanske ha valt en skola med åldersblandade grupper på lågstadiet eller en som ligger nära föräldrarnas arbetsplatser. Kanske skulle de ha föredragit en skola som särskilt betonar språk eller matematik i undervisningen. Rätten av välja en fristående skola är för de flesta illusorisk, då snålt tilltagna bidrag från stat och kommun tvingar skolorna att ta ut skolavgifterom de över huvud taget blir godkända. Med fristående skola avses enligt skollagen en skola som har en enskild fysisk eller juridisk person som huvudman. Vad avser grundskolenivån får elever tas emot i fristående skola för skolpliktens fullgörande endast om skolan har godkänts för ändamålet. Godkännande skall meddelas om skolans undervisning ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som förmedlar och skolan även i övrigt väsentligen svarar mot allmänna mål. Rätt till statsbidrag följer inte automatiskt av beslut om godkännande. Rätten att driva och utnyttja fristående skola medför inte någon rätt till stöd från det allmänna. beslöt om ett nytt statsbidragssystem för fristående skolor för skolpliktiga elever. Beslutet innebär att statsbidrag kan utgå till skolor vilkas verksamhet t. ex. bygger på en alternativ pedagogik. En fristående skola skall för att få statsbidrag ha en inriktning som gör att skolan genom sin pedagogik eller särskilda inslag i verksamheten eller på annat sätt ger erfarenheter av värde för det offentliga skolväsendet eller kompletterar detta i något annat allmännyttigt avseende. Förutsättningen för att få statsbidrag till fristående skola på gymnasial nivå är i huvudsak densamma, dvs. skolans undervisning skall i någon form utgöra ett komplement till utbildningen inom det allmänna skolväsendet. är i huvudsak densamma, dvs. skolans undervisning skall i någon form utgöra ett komplement till utbildningen inom det allmänna skolväsendet. Konsekvenser av nuvarande ordning går endast ett fåtal elever i fristående skolor med statligt stöd. På grundskolenivån är det endast av alla skolpliktiga elever i vårt land som går i fristående skolor. I flertalet jämförbara länder ses de fristående skolorna som ett naturligt komplement till den offentligt organiserade skolan. I går , i och i av eleverna i skolor med annan huvudman än stat och kommun. Fristående skolor finansieras som regel genom en kombination av bidrag och avgifter. Bidragens storlek varierar avsevärt mellan olika länder. I fördelas eleverna ungefärligen lika på fyra olika skolformer: statliga, katolska, protestantiska och neutrala skolor. Samtliga erhåller statligt stöd till . Även synen på de fristående skolorna varierar. I Frankrika ses t. ex. de katolska skolorna inte som ett fristående utan som ett parallellt system. När den franska regeringen föreslog att de katolska skolorna skulle förstatligas mötte detta starka protester från bl. a. två miljoner demonstranter och förslaget lades ned. I ges statsbidrag till enskilda skolor på grundskolenivå efter särskild prövning. erhåller sålunda ett mindre antal , etniska, konfessionella och internationella skolor på grundskolenivå bidrag. Bland de fristående skolorna på gymnasienivå återfinns , internationella skolor och riksinternat samt ett antal skolor med yrkesutbildning och konstnärlig inriktning. Vidare utgår statsbidrag till ett par enskilda lanthushållsskolor, i och fyra skolor som lyder under privatskolestadgan. Med nuvarande regler, som förutsätter att fristående skola skall tillföra det allmänna skolväsendet något av värde, riskerar bedömningen av vilka skolor som får bidrag att bli godtycklig. råder t. ex. skilda meningar om värdet av den verksamhet som bedrivs vid och vid gymnasium i . Föräldrar, skola och skolstyrelse är ense om skolornas värde. Denna uppfattning delas inte av regeringen som successivt avskaffar bidrag till dessa väl fungerande skolor. Enligt vår mening skall både och gymnasium erhålla fortsatta statsbidrag. Genom riksdagsbeslut om detta i vår kan verksamheten vid skolorna tryggas för framtiden. i har påtagligt fått uppleva hur olika bedömningar gör sig gällande. Skolans vertikala organisation från lågstadiets första till gymnasiets sista klass var en unik organisation. Därtill användes denna vertikala struktur för en åldersblandad verksamhet där elever av alla åldrar fick arbeta tillsammans. Denna skola har inte ansetts värd fortsatta statsbidrag som fristående skola, vilket lett till att skolan kommunaliserats och att dess fortsatta existens satts på spel. Socialdemokraternas restriktiva hållning till att ge bidrag till de fristående skolorna motverkar önskemålen om att utbildningen skall stå öppen för alla. De fristående skolor som inte erhåller statligt eller kommunalt stöd kan komma att drivas vidare genom en ren avgiftsfinansiering. Detta leder i sig till att föräldrar tvingas till stora personliga uppoffringar för att möjliggöra en skolgång de själva väljer för sina barn. Då riskeras självfallet en segregering av eleverna. Statsbidraget för elev i fristående skola uppgick /87 för elev på lågstadiet till , mellanstadiet . Den statliga kostnaden per grundskoleelev uppgår till ca . Bidragen till de fristående skolorna är alltså betydligt lägre. Denna diskrepans i bidragshänseende är, enligt vår mening, en ren diskriminering av de föräldrar som vill välja en alternativ skola för sina barn. Till detta skall läggas att delar av de kommunala skolkostnaderna är direkt hänförliga till antalet elever. Således bör kommunala bidrag motsvarande minst kommunernas kostnader för skolmåltider, läromedel och skolhälsovård m. m. kunna följa elevers och föräldrars val av skola. Regeringen föreslår i årets budgetproposition att kravet på att varje enskild skola skall ge erfarenheter av värde för skall slopas. I stället föreslås att en fristående skola för att komma i fråga för statsbidrag skall ha en prägel som i något avseende avviker från . Vidare föreslås att länsskolnämnden från skolstyrelserna skall ta över uppgiften att avgöra om en fristående skola skall godkännas för fullgörande av skolplikt. Enligt vår mening innebär förslagen inga förbättringar. Tvärtom utgör förslaget om det mer centraliserade beslutsfattandet i tillståndsärenden för fristående skolor ett ytterligare tecken på socialdemokraternas motvilja mot alternativ till den allmänna skolan. Motiv för ändrade bidragsbestämmelser Argumenten för en ordning där elev och föräldrar kan välja en fristående skola eller vilken skola de vill ha inom det offentliga skolväsendet kan sammanfattas så här: * Elevers och föräldrars önskemål om skolgång i en fristående skola bör i sig vara ett tillräckligt skäl för att skolan också skall få statliga och kommunala bidrag. * För att på ett meningsfult sätt skall kunna leva upp till de förpliktelser som undertecknandet av internationella konventioner bjuder fordras inte bara att formella utan också ekonomiska möjligheter erbjuds dem som väljer en fristående skola. * Ett enda sammanhållet system kan inte erbjuda den variation och den flexibilitet som en dynamisk skolutveckling kräver. Olika sätt att tillgodose unga människors utbildningsbehov behövs sida vid sida. * För att rätten att välja skola skall bli praktiskt möjlig fordras att statliga och kommunala bidrag följer eleven till den skola han/hon väljer. Med nuvarande bidragssystem betalar staten och kommunen ungefär hälften var av skolkostnaderna. Statens bidrag kan utan tekniska komplikationer följa eleven. Kommunen, som bl. a. svarar för skollokaler och utrustning, har på grund av skolplikten stora fasta kostnader. Vi förordar därför att bidrag motsvarande minst den rörliga kostnaden skall följa eleven. * Fler fristående skolor skulle ha en positiv inverkan på den pedagogiska utvecklingen i . Även om det kan sägas att det inte föreligger någon juridisk skyldighet för det allmänna att ekonomiskt eller på annat sätt stödja fristående skolor kan stat och kommun inte utan vidare friskriva sig från ett moraliskt ansvar för att friheten att välja skola också kan utnyttjas. Olika sätt att tillgodose unga människors utbildningsbehov behövs sida vid sida. Variationer i och förändringar av behovet kan då lättare omsättas i nya utbildningsinriktningar. Positiva erfarenheter från en skola kommer att spridas snabbare. * I den utvärdering som professor utfört för räkning Fristående skolor och alternativ pedagogik (SÖ R 86:23) sägs bl. Risken för att skall få en svårkontrollerad och vildvuxen flora av nya fristående skolor torde snarare minska än öka om skolväsendet i stort visar öppenhet för debatt och förbättringar. Utvärderandet av de fristående skolorna har i grunden varit en indirekt utvärdering av det allmänna skolväsendet. började själv som en alternativ skola. Vi delar denna uppfattning och konstaterar att även är elevers och föräldrars möjlighet till fria val av skola en värdefull utvärdering av vårt skolsystem. Enligt vår mening skall de fristående skolorna när det gäller statligt stöd inte bedömas på basis av vad de tillför det offentliga skolväsendet utan på basis av vad de ger elever och föräldrar. antagande av FN:s och konventioner om fri- och rättigheter att utforma undervisningen är skäl nog för stöd till en fristående skola, om denna uppfyller skollagens krav för godkännande. Om möjligheten att välja skola också skall ges ett reellt innehåll förutsätter detta ett ekonomiskt stöd från det allmänna. som vi förordar att fristående skolor som godkänts för skolpliktens fullgörande i princip skall vara berättigade till statligt stöd, är det emellertid naturligt att kräva att den allmänt bedrivna tillsynen av skolväsendet utförs så att vissa grundläggande kvalitativa krav uppfylls för erhållande av bidrag. Detta bör gälla både för skolor på grundskolenivå och gymnasial nivå. När vissa grundläggande kvalitativa krav uppfylls bör statligt bidrag kunna utgå till verksamheten. Kostnaden för elev i det offentliga skolväsendet bör vara riktmärke. Det får förutsättas att kommunerna ger motsvarande stöd. Enligt vår mening bör slutligen prövningsförfarandet när det gäller statsbidrag till fristående skola förenklas. Beslut om bidrag bör kunna fattas av myndighet inom den statliga skoladministrationen. Vid avslag på ansökan skall den sökande skolan ha möjlighet att anföra besvär hos regeringen. Beslut om godkännande av fristående skola för skolpliktens fullgörande bör liksom fattas av den lokala skolstyrelsen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elevers och föräldrars rätt till val av skola, 2. att hos regeringen begär förslag till nya bidragsbestämmelser för fristående skolor i enlighet med vad som anges i motionen, varvid kostnaderna för en elev i det allmänna skolväsendet skall vara riktmärke för bidragens storlek, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenklat prövningsförfarande för bidrag till fristående skolor, samt 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skolstyrelse även i fortsättningen skall fatta beslut om godkännande av fristående skola för skolpliktens fullgörande. hamre (m)