mot · GB02Jo16 · 1988-03-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jol6 av m. fl. (m) med anledning av prop. 1987/88:85 om miljöpolitiken inför 1990-talet Miljöfrågorna har varit aktuella i främst storstadsområdena. Den alltmer förfinade forskningen och tekniken har kunnat lämna viktiga upplysningar om tilltagande miljöförsämringar på olika områden i praktiskt taget hela landet. Miljöfrågan har därmed växlats från att ha varit lokal/regional till en rikspolitisk av omfattande karaktär. För invånare är miljöstörningar i form av buller, avgaser, rökgaser från oljeförbränning och nedsmutsade vatten väl kända frågor. Genom en långsiktig satsning har dock mycket gjorts inom detta område, och ansträngningarna måste fortsätta och intensifieras. Ansvaret för en god storstadsmiljö De naturliga förutsättningarna i för att skapa och vidmakthålla en god miljö är osedvanligt stora. Vi har många fria vatten, parker och grönområden. Vinden kan spela fritt och hjälper oss att få en värdefull luftväxling - och därmed luftrening. Vattnet strömmar också fritt och har en renande effekt. Vår svenska kultur har stora inslag av naturlyrik och naturromantik. För stockholmaren är staden miljön. Här finns mångfalden av kultur och bebyggelse från skilda tider. Här finns en trygghet och en glädje i att många svensk historia är samlad. Moderat miljöpolitik för storstaden måste ta hänsyn till kulturmiljön och utformas med den respekt och ödmjukhet inför historiska värden som är en i vår ideologi. Den måste också utgå från vår grundläggande värdering att varje människa har ansvar både för sig själv och för det gemensamma och att vi alla har ansvar för den miljö som vi lämnar vidare till kommande generationer. I av snabb utveckling såväl teknologiskt och industriellt som utbildningsmässigt är det viktigt att värna om det som måste vara beständigt. Att förvalta ett kultur- och miljöarv för kommande generationer är en lika central fråga för stockholmarna som för landet i övrigt. 1* 1987188. Slå vakt om stadsbilden Mot. En god miljö innebär inte bara rent vatten, ren luft, frihet från buller, en frisk jord och en frisk växtlighet utan också trivsam bebyggelse, stadsbilder som bjuder harmoni för ögat, luft och ljus och grönska kring våra bostäder. En stad som inte är nedskräpad och nedklottrad, som är fri från vandalisering. En stad där vi visar varandra hänsyn och omtanke inte bara genom att vara vänliga utan också genom att var och en vårdar sig om sin stad och dess miljö. Vandalisering och en tilltagande ordningsbrottslighet, inte minst kvällsoch , gör emellertid att staden inte känns trygg, särskilt för svaga grupper, som gamla, handikappade, kvinnor och barn. Dessa förhållanden ställer krav på oss alla. Vi måste ta hänsyn till varandra och till den miljö vi har gemensamt. Den gamla stadsmiljön med sin omistliga kulturbebyggelse måste vårdas och bevaras. Här bär staten i samverkan med staden ett stort kulturellt ansvar inför kommande generationer. Gamla hus skall upprustas och bevaras, inte rivas. Parkerna skall vårdas och bevaras, inte bebyggas. Staden och dess invånare behöver gröna lungor som ett viktigt inslag i den vackra stadsmiljö som erbjuder. - en känslig miljö En storstad är särskilt känslig. Föroreningar får sällan en omedelbar effekt. De verkar innan vi blir uppmärksammade på de negativa resultaten. Det medvetna miljövårdsarbetet är ganska ungt. Den känslighet som naturen i har inför föroreningar beror till stor del på föroreningar . Föroreningar i medför större risker än om de drabbar en relativt sett mycket renare miljö. Naturens egen reningskraft blir mindre effektiv när utsläppen är stora och sammansatta. Därför är miljö i många avseenden mera känslig än andra områden, och därför är vårt ansvar för att värna om miljö så stort. En storstad, även med öppna karaktär, kan aldrig bli helt fri från miljöstörningar. Men de kan reduceras kraftigt. Erfarenheter visar det. Vi verkar nu för regelbunden mätning av radioaktivt nedfall och information om dess effekter och om och när faror kan vara förenade med sådant nedfall. Vi har fört och för en resultatinriktad miljöpolitik. Men, vi kan utveckla den ytterligare. Här följer ett antal grundläggande riktlinjer för det arbetet. Den moderata miljöpolitiken utgår från vår moderata ideologiska grundsyn. I det moderata partiprogrammet står följande: Det politiska arbetets uppgift är att forma samhället så att den enskilda människan kan leva i frihet och trygghet. Friheten för den enskilde måste förenas med ansvarstagande och samverkan. Den enskilde måste leva upp till de villkor som samlevnaden föreskriver och ta ansvar för sina handlingar. Hänsyn till och ansvar för miljön är långt mera utvecklad i länder som har Mot. 1987/88 ett stabilt inslag av marknadsekonomi. I en marknadsekonomi av moderat modell är staten stark i sin funktion som garant för människornas säkerhet och trygghet. En fri och öppen konkurrens leder till att resurser används effektivt. Individens konsumtionsval bestämmer produktionen inom de ramar som staten bestämmer. Marknadsekonomin är ett system där människor får ha och ta ansvar. I det moderata samhället lönar det sig att vårda sig om det som man äger själv och om det gemensamma. Där finns en lyhördhet för opinioner och önskemål som skapar dynamik i teknisk och annan utveckling, vilket i sin tur gör det möjligt att förena ekonomisk tillväxt med högt ställda miljökrav. Marknadsekonomin ger utrymme för att med ekonomiska styrmedel främja insatser som leder till en god miljö. Den stora skillnaden mellan den socialistiska planekonomin och marknadsekonomin är skillnaden i människosyn. Planekonomin utgår från att en liten elit kan avgöra vad som är eller blir bäst för alla. Den lägger locket på för engagemang, initiativ och kunskapsutveckling hos enskilda människor. Vi utgår från tron på och erfarenhet av enskilda människors vilja och förmåga att skapa någonting bättre och klokare för alla genom att ta till vara och utveckla enskilda initiativ till nytta för bl. a. miljön. Den moderata modellen är förutsättningen för en progressiv miljöpolitik där alla tar ansvar. Vår politik och förslag till insatser skall grundas på kunskaper, inte på subjektiva värderingar eller rädsla. I synnerhet miljöpartier, men också de socialistiska partierna, söker skapa opinioner för sina förslag genom att först skrämma människor med ovederhäftiga påståenden om nära förestående katastrofer. Ett sådant handlingssätt är inte förenligt med att ta ansvar. Det är viktigt att visa respekt för oro. Det är ovärdigt och oanständigt för ett politiskt parti att profilera sig på oro. Vi moderater måste ständigt söka kunskap och ständigt arbeta med att sätta in kunskaper i sina sammanhang. Vi skall inte medverka till handlingsförlamande oro hos människor. Vi skall visa på hur berättigad oro kan omsättas i konstruktivt arbete för en bättre miljö. Vi måste ha klart för oss att de kunskaper som forskning och teknisk utveckling ger oss är delar av en mycket stor helhet. Vi får sällan den hjälp som vi behöver av experterna att dra slutsatser av forskningsrön som är giltiga för enheten. En viktig uppgift är att ständigt fråga, ständigt ställa krav på förklaringar om samband mellan miljö- och hälsorisker å ena sidan och effekter för natur och människor av dessa risker å den andra. Vi måste vara uppmärksamma på att mycket av den information som vi får om miljörisker och deras effekter är partsinlagor. Det kan också gälla verksamhetsansvariga och forskare. För att få de kunskaper vi behöver är vi beroende av dels mångfald i forskningen, dels tvärvetenskaplig forskning om miljörisker. Mångfald och tvärvetenskapligt arbete är också krav som gäller den tekniska utvecklingen. För bedömningen av vilken teknik vi skall satsa på för att eliminera miljöstörningar är det av väsentlig betydelse att få klarhet om verkliga och Mot. 1987/88 möjliga resultat av olika typer av insatser. Vi måste arbeta utifrån en helhetssyn på och stockholmarnas situation. Vi kommer ofta att stå inför svåra avvägningar mellan miljökrav, ekonomi och krav på att vi skall tillgodose verksamheter och funktioner som medborgarna behöver. Olika mål kan stå i konflikt med varandra. Vi behöver en tillgänglig och smidig kollektivtrafik, men bussarna bullrar och smutsar ned. Vi behöver värme och elektricitet, men energiffamställningen är dyr och miljöstörande. Vi vill ha arbetsplatser, rekreationsanläggningar och bostäder. De drar till sig motortrafik och producerar avfall. Förslag till lösningar kräver en sammanvägning av positiva och negativa faktorer. Det bästa för ett av målen blir ibland fiende till helhetens bästa. Kraven på oss som är politiskt verksamma i moderata samlingspartiet är att ha med helheten i vårt perspektiv när vi bedömer delarna. Vårt arbete skall vara inriktat på att angripa miljöstörningar vid källan. När nödvändig oljeeldning medför svaveldioxidutsläpp är det i första hand svavelhalten i oljan som skall angripas. kan, och bör, vi arbeta med att få fram alternativ till oljan och en bättre struktur för oljeeldning, t. ex. högrenad fjärrvärme som ersätter många små pannor. Att rena utsläpp från miljöstörande ämnen är en metod som ofta måste tillgripas när kunskap eller förmåga inte är tillräckliga för att angripa problemen vid källan. Men vi bör vara klara över att detta är den näst bästa metoden, i längden ofta dyrare och mindre effektiv. Styrmedel är nödvändiga inom miljöområdet. Det är viktigt att välja styrmedel som har en verklig och positiv effekt för miljön. Styrmedlen får inte förhindra en möjlig positiv utveckling. Målsättningen för miljöeffekter skall redovisas vid användning av styrmedel. Styrmedel skall kunna följas upp och kontrolleras, annars är risken stor att respekten för kraven på att värna om miljön urholkas. Styrmedlen skall kompletteras med information om deras innebörd och de mål som är grunden för dem. Detta är viktigt för att stödja engagemang och intresse för miljöaspekter som en viktig del i helhetsansvaret för olika verksamheter. Förslag till styrmedel och krav på åtgärder har ibland bara en symbolisk innebörd. Både ekonomiska och administrativa styrmedel har i de allra flesta fall ekonomiska effekter på dem som påverkas av styrningen. Krav på åtgärder och begränsningar måste stå i rimlig proportion till de miljöeffekter som åtgärderna kan leda till. Metoder för att utvärdera och bestämma olika miljöstörningar är outvecklade. Det är väsentligt att sådana metoder utvecklas. De är nödvändiga som underlag för beslut om miljömål och styrmedel. Ett ytterligare medel för påverkan inom miljöområdet är sådan information som syftar till att påverka människor till att visa ökat ansvar för och ökad hänsyn till miljövärdena i sitt beteende. Detta är en viktig del av miljöskyddsarbetet. 1987/88 J0I6 Miljöproblemen i domineras av luftföroreningar och buller. De allvarligaste luftföroreningarna är utsläpp av svaveldioxid och kväveoxider. Dessa anses i hög grad bidra till försurning och skogsskador. 1965 beräknades svaveldioxidutsläppen i till ca . 1975 hade de minskat till ca och 1985 till ca . Merparten, eller , av svaveldioxidutsläppen kommer från energiproduktion, medan bilismen bidrar med och avfallsförbränning med . Den största enskilda källan är oljekraftvärmeverket i Värtan. Som källa till kväveoxidutsläppen dominerar vägtrafiken. Energiproduktionen bidrog 1980 med , eller . 1985 hade energiproduktionens andelar sjunkit till och totalt till . Vägtrafikens bidrag hade ökat från och dess andel av utsläppen från . Vägtrafiken medför också utsläpp av koloxider och är en helt dominerande källa till dessa utsläpp. Såväl vägtrafik som motorbränslehantering medför utsläpp av kolväten och dominerar i också som källor till dessa utsläpp. De stora miljöförbättringar på en rad områden som ägt rum i har lett till att vägtrafiken alltmer kommer att framstå som den största miljöstörningen. Förbättringar i fordonens tekniska utrustning har inte helt kunnat motverka de negativa effekterna av trafikökningar . Arbetet med de stora miljöstörningarna måste kompletteras med insatser mot andra mindre omfattande störningar, som dock har stor betydelse för hälsa och miljö i det längre perspektivet. Hit hör åtgärder för att reducera utsläpp av tungmetaller, åtgärder mot asbest, freon och dioxiner, för att ta några exempel. Buller, stoft, byggnadsmaterial och övrig produktkontroll är likaledes viktiga områden att påverka. Bostadsbyggandet har varit synnerligen omfattande. De hårt exploaterade Stockholmsförorterna, den praktiskt taget helt avfolkade citykärnan och det orimligt hårda trycket på bostadsmarknaden i , är ett resultat av en socialdemokratisk bostadspolitik. Denna politik har som ett bostadsbyggande helt i enlighet med byråkraters och politikers önskemål och tar inte någon hänsyn till människornas syn på bostadsbyggandet och miljön. Den alltmer tilltagande bostadsbristen med åtföljande långa bostadsköer, där framför allt ungdomen saknar möjlighet till egen bostad inom rimlig tid, är ett resultat av en totalt sönderreglerad bostadsmarknad. I det framtida måste människor kunna välja bostäder och arbete efter helt andra kriterier än de gör . Bostadsmarknaden måste bli friare för att valfriheten skall öka. De ekonomiska villkoren för olika upplåtelseformer måste bli neutrala. Ökar människors fria val på bostadsmarknaden ökar också 7 möjligheterna att tillgodose regionens tillkommande bostadsbehov. Olika upplåtelseformer passar olika bra vid olika tillfällen i en människas J0I6 liv, och dagens stela system gör bostadsmarknaden trögrörlig till konsumenternas, inte minst de ungas, nackdel. En rätt att uppskjuta skatten såväl när man byter bostadsrätt som villa skulle väsentligt öka rörligheten på marknaden. Lagstiftning för en bättre storstadsmiljö I en storstad av storlek är naturvärden som luft, vatten och växtlighet ständigt utsatta för stora påfrestningar. Moderat miljöpolitik är därför inriktad på att värna om dessa miljövärden. Men i finns också kulturskatter som byggnader och andra kulturföremål vilka löper risk att förstöras om inte kampen för en renare stad ständigt förs. Avgörande för livskvaliteten i storstaden är därför en aktiv miljöpolitik, som syftar till att dels skapa förutsättningar för ny teknik att bryta nya vägar och som undanröjer miljöstörande verksamhet, dels inskärpa respekten för lagar som är tillkomna för att skydda miljön. Den miljöpolitik som förs av socialdemokraterna bygger i allt väsentligt på regleringar. I exempelvis miljöskyddslagen anges i detta syfte krav på förprövning av miljöpåverkande industriell verksamhet. Vid denna ges en koncession, dvs. ett gränsvärde bestäms för tillåtet utsläpp. Tillstånden lämnas som regel av eller i vissa fall av . Trots att denna teknik lett till minskade utsläpp är det hittillsvarande koncessionssystemet otillräckligt i flera hänseenden. Dels gäller det frågan om sanktioner vid överträdelser, dels den otillräckliga stimulansen att nå längre i miljöskydd än vad koncessionen anger. För dagen gäller att miljöskyddsavgift drabbar den som överskrider föreskrifterna i koncessionen och om detta överskridande lett till ekonomiska fördelar för den som utövar den miljöfarliga verksamheten. Som tidigare anförts i denna motion är trycket på den känsliga storstadsmiljön stort. Det gäller inte bara luften. Det gäller i lika hög grad mark som vatten. Vi är inne i en brytningstid, där stora och tunga angrepp måste inte bara reduceras utan helt avvärjas om skall förbli en ren och miljö vänlig stad för dess invånare och besökare. För att främja efterlevnaden av miljöskyddslagen förordar vi att sanktionsavgifter utgår vid alla överträdelser av koncessionsvillkoren, oavsett om dessa medfört ekonomiska fördelar för företaget eller ej. Dessutom skall denna miljöskyddsavgift sättas så högt att den får en kraftig effekt. Grova brott skall som leda till böter eller fängelse. Den nu föreslagna förändringen kan öppna möjligheter för en snabbare skärpning av koncessionsvillkoren. Om man på detta vis sätter ett pris på 8 miljön kan en snabbare avveckling i miljövänlig riktning påskyndas jämfört Mot. 1987/88 med ett ensidigt utnyttjande av regleringar och koncessioner. Miljöbrott kommer liksom förekomsten av all annan brottslighet troligen alltid att förekomma. Mindre seriösa företagare kommer sannolikt att skapa utsläpp och miljöstörningar av olika skäl. Det är då viktigt att samhället har en miljölagstiftning som är så enkel och lätt att tillgodogöra sig som möjligt. Alla små såväl som stora företag, enskilda som offentliga, måste utan juridisk expertis kunna tolka lagstiftningen. Det är också väsentligt att miljölagstiftningen får ett sanktionssystem som står i överensstämmelse med det allvar med vilket samhället betraktar uppsåtliga miljöbrott. Det är i uppsåtsinstitutet som brytpunkter bör ligga mellan miljöskyddsavgift och miljöskyddsavgift och straff. Uppsåtliga miljöbrott kan inte och får inte leda till en miljöskyddsavgift som kanske visar sig vara ekonomiskt lönsam för dem som begår miljöbrottet. Det är i samtliga dessa fall från allmänpreventiv synpunkt påkallat att åtal sker och att kännbara straff drabbar den som uppsåtligt brutit mot koncessionsvillkoren eller på annat sätt mot miljölagstiftningen. I denna del är propositionen oacceptabel. Den saknar en omarbetning av lagen för att göra den enklare och klarare till sin utformning. Ej heller föreslås någon väsentlig skärpning av straff för miljöbrott, vilket leder till att svåra miljöbrott som kan rendera böter i storleksordningen som för snatteribrott. Enligt vår mening måste den ensidiga regleringsinriktning som miljöpolitiken haft brytas till förmån för en ökad användning av ekonomiska styrmedel. Sådana styrmedel syftar till att nyttigheter som betraktas som fria åsätts det pris som de rätteligen har. Utformningen kan skifta, men när det gäller stimulanser är den framkomliga vägen att företag, som har en koncession utsatt, bör få en skatterabatt när företaget underskrider koncessionsvillkoren. Denna teknik kan leda till att ett företag tidigare än beräknat finner det lönsamt att investera i ny teknik och modernare utrustning med åtföljande mindre slitage på den omkringliggande naturen. Genom ett system innehållande klarare regler, enklare system för uttag av miljövårdsavgifter, höga straff för den som begår uppsåtliga miljöbrott samt med skatterabatter för den som underskrider koncessionsvillkoren, finns grunden för ett fortsatt framgångsrikt miljöarbete. liksom många andra delar av landet är i behov av en ny miljölagstiftning innehållande ett system av ekonomiska styrmedel. Energi- och miljöfrågorna har ett nära samband. Målet för den moderata energipolitiken är att förena kraven på en säker och tillräcklig energiförsörjning med krav på dels minsta möjliga miljöstörning, dels att framställa ener gi till ett sådant pris för konsumenten att alla människor i vårt land skall Mot. kunna nyttja så mycket energi som krävs för en normal livsföring. Kommunerna har en nyckelroll i energiförsörjningen. är nationellt övergripande målsättningar och beslut starkt styrande för kommunernas energiförsörjning. Grundläggande utgångspunkter för energipolitiken i är de av statsmakterna uppsatta målen att dels reducera oljeberoendet, dels att kärnkraften skall vara avvecklad . Energifrågan har genom folkomröstningsbeslutet och beslut om avveckling av kärnkraften kommit att åter aktualiseras som en av de mest aktuella och svåra planeringsfrågorna i . produceras i landet elenergi. Konsumtionen ligger på ca . Här finns således en marginal på ca . Det är ostridigt att elenergianvändningen ökar ständigt och mer än vad prognoserna i allmänhet räknar med. Som exempel kan nämnas att konsumerades i landet elenergi. har ökningen blivit ca , eller . Enligt de nuvarande prognoserna kommer konsumtionen 1991 att ligga på ca och produktionen uppgå till . Därmed kommer elbrist att uppstå. I finns mycket av den dynamik och företagsamhet som föder verksamheter ute i andra regioner. Till söker sig utländsk företagsamhet, som också med tiden ger arbetstillfällen i andra regioner. Men i finns också vanliga människor, som ser som livskvalitet att utan särskilda ansträngningar kunna använda elenergi utan kraftigt stigande kostnader. Alla dessa grupper, företag som enskilda, offentliga institutioner som småföretagare är beroende av en billig och säker energikälla. När regeringen nu föreslår en avveckling av två reaktorer in utgör detta ett hot mot både sysselsättning och enskilda människors privata ekonomi. energibehov tillgodoses genom i huvudsak kärn- och vattenkraft samt därtill genom förbränning av olja, kol och avfall. All förbränning ger oönskade och stundom störande luftföroreningar. En övergripande uppgift är att åstadkomma en säker struktur för energiförsörjningen. Ett beroende av en eller två energikällor, som inte såsom vattenkraften ständigt förnyas, kan leda till stor sårbarhet. Vi bör minnas de mycket stora påfrestningar som den svenska ekonomin drabbades av till följd av de stora oljeprishöjningarna . Oavsett vilken energikälla vi väljer - olja, kol, naturgas eller uran - så har vi inte garantier för att de finns tillgängliga i de mängder vi behöver och med den kvalitet som vi kräver till priser som är rimliga. En mångfald i energiförsörjningens struktur är därför nödvändig. En ny plan för energiförsörjningen i håller nu på att utarbetas. Denna plan bör inriktas på att energiförsörjningen tillgodoses genom användning av flera olika energikällor och att valet av energikällor och energianläggningar svarar mot högt ställda miljökrav. Kärnkrafts- och kärnvärmeanläggningar är vid sidan av vattenkraften överlägsna från miljösynpunkt. En förtida avveckling av kärnkraften innebär såväl stora miljö- som sam- Mot. En sådan avveckling tvingar fram en satsning på J0I6 kondenskraftverk som, oberoende av bränsleval, väsentligt ökar svaveldioxid- och kväveoxidutsläppen i . Koloxidutsläppen ökar också kraftigt. Möjligheterna att bevara vattendrag från vattenkraftsutbyggnad blir hotade. Efter olyckan i Tjernobyl har en ny bedömning av de svenska kärnkraftverkens säkerhet gjorts. expertgrupp har därvid klart uttalat att en omprövning inte är tekniskt motiverad. Inte ens vid allvarliga olyckshändelser i svenska kärnkraftverk skall några dödsfall kunna inträffa efter det att alla reaktorer försetts med samma säkerhetssystem som redan finns i . av typen Secure med extremt höga säkerhetskrav kan byggas i storlekar som möjliggör en ökad decentralisering av energiproduktion. De uppfyller mycket högt ställda miljökrav. Från säkerhetssynpunkt är det fel att förbjuda drift av Secure. Från miljöskyddssynpunkt är kärnvärme överlägsen olje-, kol-, flis- eller torveldade värmeverk. finns stora brister i säkerheten vid kärnkraftverk i länder som omger . måste i det internationella miljöarbetet kraftfullt verka för en radikal förbättring av säkerheten i dessa anläggningar. I måste säkerheten i kombination med ekonomiska bedömningar bli avgörande för kärnkraftens framtid. Det skall vara en fortsatt strävan att minska olje- och kolanvändningen i , men trots detta kommer olja och kol att behövas som källor för energiförsörjning. Något ytterligare kolkraftverk utöver befintligt och beslutat bör inte byggas i . Förutom stora krav på begränsningar på utsläpp och på produkternas kvalitet leder detta till behov av fortsatt teknisk utveckling av såväl förbrännings- som reningsfunktioner. Naturgas har introducerats i . Naturgasintroduktion i kräver aktiva åtgärder på både och statlig nivå. Möjligheten att få in naturgas i energisystem har förbättrats . Energiproduktion med naturgas är förhållandevis skonsam mot miljön. Plantering av gasen kräver säkerhetsåtgärder. Regeringen bör aktivt verka för att med rimlig ekonomi och hög säkerhet introducera naturgas som energikälla i till rimliga priser. Också avfallsförbränning bidrar till energiproduktion. av allt avfall förbränns i Högdalenanläggningen (ca ).