ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Jo201 · 1988-01-12 00:00:00 — av i och (båda c) Stödområdesindelningen i norra och Lantbruket har fört en tynande tillvaro i vissa delar av vårt land. I området norra och skogs- och mellanbygder har utvecklingen varit starkt negativ. har antalet mjölkbesättningar minskat långt över riksgenomsnittet. Med minskad djurhållning följer färre arbetstillfällen. En fortsatt utflyttning från landsbygden går stick i stäv med intentionerna i Landsbygd 90-kampanjen. Det s.k. Norrlandsstödet infördes för att hejda utslagningen i de produktionssvaga områdena. 1985 fattade dessutom ett beslut att produktionsnivå skulle bibehållas i Norrlandsstödområdet. Vissa delar av ingår i område för Norrlandsstöd. Stödet har bidragit till att bromsa nedläggningstakten, men på intet sätt bidragit till att uppfylla riksdagsbeslutet . Vi måste nu hejda den negativa utvecklingen i norra och i skogs- och mellanbygder. Om lantbruket skall kunna överleva och bidraga med ett öppet landskap så krävs en ökad lönsamhet. Dessutom är det en miljömässig fördel med vallodling. Mindre läckage till vattendragen. Vissa förändringar bör nu göras i stödområdesindelningen: - Socknar i och kommuner bör flyttas upp till stödområdena 2 och 3 - Åmåls kommun till område 3 - De norra delarna av och kommuner bör ingå i område 4 - Mo och Naverstad i till område 3 - , Krokstad, och i till område i till område 4 till område 4. 1 1988/89.3 sami. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad stödområdesindelning i norra och skogs- och mellanbygder.
mot · GC02Jo235 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo235 av m.fl.(s) Prisstöd till jordbruket i bergslagsdel Jordbruksnäringen har stor betydelse i . Det är synnerligen angeläget att denna näringsgren kan vidmakthållas i alla delar av länet. Den ger sysselsättning åt både brukare och livsmedelsindustri. Den håller landsbygden levande och är en förutsättning för att kommersiell och offentlig service skall kunna upprätthållas i glesbygden. Jordbruket i har också en grundläggande betydelse för turistnäringen i länet, som i hög grad är beroende av det öppna kulturlandskap som utövandet av jordbruk, åkerbruk och boskapsskötsel inneburit . Enligt proposition Jo 1986/87:146 Prisstöd till norra anförs att det finns skäl att genomföra en översyn av prisstödet till jordbruket . Regeringen har också gett statens jordbruksnämnd i uppdrag att inför genomföra en sådan översyn. En delrapport har också överlämnats. Prisstöd utgår till jordbruket i norra . Prisstöd för produktion av mjölk, nötkött och fläsk utgår bl.a. till jordbruk i och till delar av län, men inte alls till . Prisstödet ska i princip motsvara den för området i fråga större produktionskostnaden med utgångspunkt från områdets naturliga förutsättningar. De naturliga förutsättningarna för jordbruket i bergslagsdelen av är inte på något vis bättre än i de kringliggande stödberättigade regionerna. Det är vår uppfattning att sydgränsen för prisstöd även i bör anpassas till de naturliga förutsättningarna för jordbruk och inte som strikt följa länsgränsen. De delar av , som har likartade produktionsbetingelser som kringliggande stödberättigade regioner, bör också få samma prisstöd. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att bergslagsdel vad gäller prisstöd till jordbruk hänförs till stödområde 4. () () () () 1988/89 Jo235
mot · GC02Jo548 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo548 av m. fl. (c, fp, vpk) Avveckling av pälsdjursfarmerna I finns ca 650 pälsdjursfarmer. Produktionen är ca 2 milj minkskinn och 60 000 rävskinn. Djuren lever i nätburar med en bottenyta för mink och för räv. I den nya djurskyddslagen 4 § anges: Djur som föds upp eller hålls för produktion av livsmedel, ull, skinn och pälsar skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Det är svårt att hävda att den djurhållning som, bedrivs i pälsdjursfarmerna är förenlig med djurskyddslagens 4 §. Uppfödning i trånga nätburar och på nätgolv kan inte rimligen anses främja djurens hälsa och ger definitivt ingen möjlighet för dem att bete sig naturligt. Produktionen av päls kan inte heller anses vara ett så vitalt intresse att det skulle föranleda ett undantag från djurskyddslagens bestämmelser. Enligt vår uppfattning måste en uppföljning av intentionerna bakom djurskyddslagen innebära att uppfödning av pälsdjur i burar på det sätt som sker avvecklas. Självfallet måste en sådan avveckling ske på ett sådant sätt att enskilda näringsidkare, som startade sin verksamhet när den av samhället bedömdes som helt godtagbar, hålls skadeslösa. Vi anser att regeringen bör ta fram en avvecklingsplan för pälsdjursuppfödning i bur. Genomförandet av en sådan plan får ta högst i anspråk. En sådan plan skulle kunna ha följande inslag: Generellt förbud mot pälsdjursuppfödning i bur från och med 1/7 1999. Förbud för nyetablering av pälsdjursfarmer baserade på burhållning, En fond för inlösen av befintliga pälsdjursfarmer. Ersättningen bör utformas så att ersättningen blir större ju tidigare inlösen sker. Förbud att överlåta en pälsdjursfarm annat än till fonden. Med hänvisning till vad som anförs hemställer vi att beslutar att hos regeringen hemställa om en avvecklingsplan för pälsdjursfarmning i bur i enlighet med vad som anförs i motionen. () (vpk) 1 * 1988/89 3 sami Nr Jo547 552
mot · GC02Ju232 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju232 av () Polisens förspaningsregister Polismyndigheterna har efter lagändring rätt att hålla sig med ett s k förspaningsregister. Detta innebär att polisen har rätt att dataregistrera personer inte för att de har begått brottsliga handlingar utan därför att de kan tänkas begå sådana . Brottsmisstankar föreligger således inte vid registreringstillfället! Syftet med lagstiftingen är att underlätta polisens insatser mot den grövre och svårutredda brottsligheten. Detta syfte är i och för sig gott men det kommer i konflikt med ett annat och för en rättsstat väsentligare intresse, nämligen att skydda människors integritet och deras privatliv. Det är nämligen i lagen tillåtet att införa uppgifter om någons personliga förhållanden. En spärr finns i lagstiftningen, nämligen att uppgifterna skall vara nödvändiga för att polisen skall kunna fullgöra sin verksamhet. Om denna begränsning skall tillämpas eller inte, avgörs av polisen. Skyddet för den enskilde måste uppfattas som svagt inte minst i skenet av det senaste årets rättsskandaler. Och även om man kunde tänka sig att polisen utnyttjade möjligheten att upprätta ett förspaningsregister med utomordentligt stor restrikti vitet och klokhet skulle ändå risker uppkomma att felaktiga uppgifter smyger sig in i dataregistren, fel som aldrig kommer att kunna rättas till och som dessutom förhållandevis lätt kan komma i orätta händer. Datainspektionen har också haft betydande betänkligheter i samband med ansökan om förspaningsregister. I detta sammanhang kan det inte nog understrykas att integritetsfrågorna får en helt annan dignitet i och med att register sammanställs med hjälp av modern datateknik. Det dåliga integritetsskyddet när det gäller förspaningsregistret har med rätta utsatts för hård kritik. Här finns två intressen som står i konflikt med varandra, nämligen skyddet för enskildas integritet och privatliv och polisens möjligheter att ingripa mot en brottslighet, t ex inom narkotikahandeln som blivit allt grövre. Avvägningarna mellan två mycket betydelsefulla intressen är svåra att göra. De skyddsregler för den personliga integriteten som återfinns i lagstiftningen är emellertid så svagt utformade att de kan leda till äventyrligheter. Samtliga riksdagspartier har sagt sig vara beredda att ompröva beslutet. Någon proposition i ärendet har dock inte kommit. går det inte längre att vänta. Reglerna måste ses över så att skyddet för den personliga integriteten stärks. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om hur skyddet för den enskildes integritet skall kunna stärkas i enlighet med vad som i motionen anförts. den 22 januari 19S9 () 1988/89 Ju232
mot · GC02Ju238 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju238 av m.fl. (mp) Betalning för polisarbete Fler och fler av den offentliga sektorns monopol bryts upp och utsätts för konkurrens av det privata näringslivet. Allt fler statliga myndigheter driver numera s.k. uppdragsverksamhet. I vissa fall kan dock lagar, avtal och/eller praxis hindra den offentliga sektorn att ta upp konkurrens med den privata. Ett sådant fall är polisen. Det är inte tillfredställande, att fler och fler poliser i bevaknings-, patrulloch ordningstjänst har ersatts av väktare från privata bolag, där ju allmänhetens insyn är obefintlig. Dels saknar dessa väktare större delen av polisens utbildning och dessutom saknar de polismannens befogenheter. Polisväsendet bör få möjligheter att konkurrera om denna marknad med de privata bevakningsbolagen. Grundprinciperna bör då vara, att allmänheten får gratis hjälp och service precis som men av en poliskår med större resurser bakom sig, enligt årets budget från regeringen medan de offentliga myndigheterna och det privata näringslivet får betala för sig, när man vill ha tjänster utförda. Ex. på uppgifter som polisen bör få ta betalt för att utföra: bevaknings- och ordningstjänst (även utöver SFS 1984:729). utredningar för försäkringsbolagen, såsom vid misstänkt försäkringsbedrägeri, smitningsolyckor, falska larm, etc. klotter-vakt vid ex. SL, som har skadekostnader i sina tunnelbanor och vagnar på ca 35 milj.kronor/år och säkerligen med glädje lägger en del av detta belopp för att få tillgång till personal, som både kan utföra gripanden av förövare och som också kan styrka dessa brott inför domstol. Polisen kan på detta sätt få sin basrekrytering självfinansierande och man får också tillgång till en personalreserv som kan användas i akuta situationer. Det finns därför starka skäl till att låta en parlamentarisk utredning med polisens personalorganisationer representerade titta närmare på hur detta skulle kunna gå till rent praktiskt, kartlägga vilka laghinder som kan finnas och som utarbetar lagändringsförslag som öppnar möjligheterna, men som ändå befäster rättssäkerheten, moralen och etiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgift att verka i motionens anda beträffande polisens möjlighet att konkurrera med privata bevakningsföretag. () () Hans Leghammar (mp)
mot · GC02Ju247 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju247 av , m.fl. (mp) gjorde polisen en omdisponering av sina styrkor för att frigöra resurser för narkotikabekämpning, vilket var både vällovligt och nödvändigt. Resultatet har blivit en ökning av antalet narkotikaärenden i storleksordningen . En av flaskhalsarna i denna ökning av antalet ärenden blir då plötsligt SKL - statens kriminaltekniska laboratorium - som skall verkställa alla analyser för polis- och åklagarväsendet, vilket då innebär att väntetiderna ökar, så att en misstänkt kan få sitta häktad i onödan. Detta är inte rimligt för den häktade och det genereras onödiga kostnader i hela rättsmaskineriet genom denna ordning. Regeringen har lovat att ta upp kampen mot narkotikan - vilket noteras med tacksamhet - men alla äskanden till SKL i årets budget har - trots tillstyrkande från - skurits bort. Men skall kampen bli verkningsfull, så måste satsningen göras över hela det fält som har med narkotika att göra. Eftersom vi tror på regeringens löfte om narkotikabekämpningen, som ett ärligt och meningsfullt ställningstagande, så tror vi att det handlade om ett förbiseende, när man skar i budgeten på denna punkt. Eftersom regeringens budskap innebär att polisen kommer att ytterligare öka ansträngningarna i narkotikakampen, så innebär detta att SKL hamnar i ett ännu värre läge . SKL måste därför få en omedelbar förstärkning med 2,5 tjänster - både för rättssäkerhetens skull och för att hålla övriga berörda myndigheter kostnadseffektiva - om kampen skall bli verkningsfull. Med hänvisning till det anförda hemställs att till tjänster på SKL anslår utöver vad regeringen föreslagit för /90 i enlighet med motionens intentioner. Hans Leghammar (mp) ()
mot · GC02K324 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K324 av () Antalet riksdagsledamöter Vi är för många. Från valet bör antalet ledamöter i vara 299. att antar bifogade förslag till ändring av RF 3:1 och 3:6. Föreslagen lydelse Regeringsformen 3 kap. 1 § utses genom fria, hemliga och direkta val. består av en kammare med trehundrafyrtio ledamöter. För ledamöterna skall finnas ersättare. utses genom fria, hemliga och direkta val. består av en kammare med tvåhundranittionio ledamöter. För ledamöterna skall finnas ersätta Regeringsformen 3 kap. 6 § För val till är riket indelat i valkretsar. Mandaten i utgöres av trehundratio fasta valkretsmandat och trettionio utjämningsmandat. De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade i hela riket. Fördelningen fastställes i sänder. För val till är riket indelat i valkretsar. Mandaten i utgöres av tvåhundrasextio fasta valkretsmandat och trettionio utjämningsmandat. De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade i hela riket. Ingen valkrets skall dock tillföras mindre än två fasta valkretsmandat. Fördelningen fastställes i sänder.
mot · GC02K634 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K634 av m.fl. (s) Snabbare valgenomslag i kommunala styrelser De kommunala fullmäktigeförsamlingarna tillträder sin tjänstgöring valåret. gäller för kommunala nämnder och styrelser att deras mandatperiod först tar sin början året efter valåret. Detta förhållande skapar betydande olägenheter i kommunerna särskilt vid majoritetskiften. Olägenheterna är störst vad gäller den kvardröjande beslutskompetensen hos den sittande kommunstyrelsen. Ett politiskt vakuum uppstår lätt till följd av detta vilket kan vara förlamande för den politiska beslutsprocessen. Förhållandet är också ägnat att skapa missuppfattningar hos allmänheten om ansvarsförhållandena mellan den nya majoriteten och den gamla. Frågan om att åstadkomma ett snabbare valgenomslag i de kommunala styrelserna har behandlats av flera utredningar och också av . I betänkandet SOU 1981:53 föreslogs att den nuvarande bestämmelsen i 3 kap 5 § kommunallagen enligt vilken kommunstyrelsen tillträder den året då val i hela riket ägt rum skall stå kvar i kommunallagen. Bestämmelsen föreslogs dock kompletterad med en regel av innebörd att fullmäktige - i särskilt beslut eller i reglemente för styrelsen - får föreskriva att styrelsen skall väljas på kommunfullmäktiges första sammanträde och därefter börja arbeta. Förslag om ett snabbare valgenomslag i kommunala styrelser har tidigare avvisats av regeringen med motiveringen att den från demokratisk synpunkt viktiga nomineringen skulle få bedrivas så snabbt att de politiska partiorganisationernas inflytande kraftigt skulle inskränkas. Denna motivering äger knappast giltighet i ett läge där det snabbare valgenomslaget begränsas till kommunstyrelserna medan övriga nämnder och styrelser som tillträder först den året efter valåret. Enligt vår mening bör kommunallagen ändras i enlighet med det förslag som framfördes av utredningen 1981:53. En sådan ändring bör göras så att de nya reglerna kan tillämpas efter valet . Med hänvisning till det anförda hemställs K634 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av snabbare valgenomslag i kommunala styrelser. () ()
mot · GC02Kr208 · 1988-01-01 00:00:00 — 1988/89 :Kr208 av () Kommersiell reklam i närradio Närradiolagen förbjuder kommersiell reklam i närradio. Inte heller är det tillåtet att sända program som bekostas av medel som har ställts till den sändande sammanslutningens förfogande för att programmet skall kunna sändas. För ekonomiskt svaga föreningar kan närradiosändningar bli för kostsamma. Lösningen är inte nya statsbidrag. Ett införande av reklam i närradion skulle innebära att de föreningar som är engagerade i närradioverksamhet inte skulle bli beroende av statsbidrag i någon högre grad och många nya föreningar skulle ges möjlighet att delta i verksamheten. För att möjliggöra reklamsändning i närradio är det därför nödvändigt att 10 § i närradiolagen utgår. Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar upphäva 10 § närradiolagen fr.o.m. .
mot · GC02Kr211 · 1988-01-01 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten att tillförs erforderliga resurser för restaurering av kulturbyggnader, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande stöd till miljöorganisationer såväl inom landet som organisationer som verkar internationellt,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att utveckla analyser av effekter på miljön av förslag till förändringar inom skilda samhällsom
mot · GC02Kr272 · 1988-01-01 00:00:00 — 1988/89 :Kr272 av och Hans Leghammar (båda mp) Uthyrning av radio- och TV-program Det är viktigt att objektiv information sprids i samhället och att kunskap och erfarenheter byggs upp hos medborgarna. Bland alla s.k. skräp- och skvalprogram återfinner man pärlor i såväl radio som TV. Det kan gälla miljö-, vetenskaps-, minnes-, kulturprogram, etc. Nutidsmänniskan har emellertid oftast inte tid, eller är inte tillräckligt nedvarvad, när dessa program sänds, varför hon ofta inte får tillgodogjort sig dem. Eftersom de gröna är ett parti som inte hyllar köp-slit-ochsläng-principen så anser vi det synd att alla dessa fina program endast nyttjas en eller två gånger. För att nå ut med dessa mediala kvalitetsproduktioner till en bred allmänhet, så föreslår vi att kassett- resp. videokopior sänds ut till alla bibliotek i landet. Där finns dessa sedan under 1 -och kan hyras och/eller kopieras - om biblioteken utrustas för detta - av en intresserad allmänhet till en rimlig penning. Skolorna, organisationerna och i viss mån näringslivet kan även vara intresserade av att denna servicefunktion byggs upp på biblioteken. Inkomsterna av verksamheten skall kunna täcka Copyright- och STIMkostnader, men bör även kunna ge biblioteken bidrag till en ofta knapp budget. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att förverkliga motionens intentioner angående radio- och TV-program. () Hans Leghammar (mp)
mot · GC02Kr276 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr276 av (vpk) , som bildades och fyllt , uppbär statsanslag /86. var institutet hänvisat till enstaka projektanslag och medlemmarnas egna insatser. chef har arbetat helt ideellt och utan arvode. För institutets fortlevnad är det synnerligen viktigt att tjänsten som institutschef kan arvoderas åtminstone vad som motsvarar en halvtidstjänst. har arbetat för att få en permanent bibliotekarietjänst. En sådan tjänst är en förutsättning för att institutets samlingar, som ökat till ca 9 000 volymer, på ett effektivt sätt skall kunna vara till nytta för forskare och allmänheten. Biblioteksarbetet har bedrivits på ideell basis. Med jämna mellanrum har bibliotekarier kunnat arvoderas för enstaka insatser. har anslaget inte räckt till detta. Till följd därav har t.ex. katalogiseringen och iordningställandet av inkommmen litteratur fördröjts mer än vad som är rimligt med hänsyn till behovet av snabb information, särskilt efter omläggningen av flyktingmottagandet, då kommunernas och frivilligorganisationernas behov av kunskap om invandrare och flyktingar av naturliga skäl ökat. Immigrantinstitutets lokalyta har minskat på grund av omdisponeringar i fastigheten. har institutet påtvingats en hyreshöjning på . En ytterligare hyreshöjning på är aviserad per . Sådana kraftiga hyreshöjningar kunde inte förutse, när statsanslaget beviljades första gången . Hyreshöjningen på fanns inte heller med i institutets anslagsframställan /90, eftersom den aviserades först . För Immigrantinstitutets del innebär det en kostnadsökning på ytterligare , som man saknar täckning för. En sådan kraftig hyreshöjning kan således komma att äventyra institutets fortsatta verksamhet. arbetar för att hitta en mer permanent lösning av lokalfrågan. De lokaler som institutet disponerar är för små för att härbärgera arkivet och , som stadigt ökat . Arkitekten har engagerats och han har skisserat ett Invandrarnas hus med arkiv, bibliotek, utställningslokaler och föreningslokaler. Förhandlingar pågår med kommun om en lämplig tomt. Medlemmarnas bidrag till en stödfond har fördubblats. Även om summan uppgår till blygsamma visar den medlemmarnas äkta engagemang. Det finns anledning för att uppmuntra detta arbete. Projekteringsarbetet kräver dock mycket tid och pengar, som institutet saknar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till för /90 anslår utöver regeringens förslag, 2. att till anslår som ett engångsanslag för projekteringsarbete. 1988/89 Kr276
mot · GC02Kr291 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr291 av och (båda c) Ökad tillgänglighet till arkiven Allt fler släkt- och hembygdsforskar. Amatörforskningen är en folkrörelse av stor kulturell betydelse, som är värd samhällets stöd och uppmuntran. De statliga arkiven har inte primärt byggts upp för att tjäna amatörforskningen, utan för att ta om hand i första hand statliga arkiv. Det är därför viktigt att på olika sätt förstärka framför allt landsarkivens resurser för att tillgängliggöra de omfattande samlingarna. Det skulle kunna ske genom att särskilda tjänster som arkivlektorer inrättas. Dessa skulle ha till uppgift att utarbeta handledningar för forskare, arkivguider och beståndskataloger samt svara för undervisning och utställningsverksamhet. och minne (SoU 1988:11) har berört denna fråga och framhållit vikten av att öka tillgängligheten till arkiven. står inför en omfattande omvandlingsprocess, där slutmålet kan bli ett arkiv i varje län. Om den av beslutade överflyttningen av folkbokföringen från blir verklighet, kommer detta att kräva mycket stora investeringar i nya arkivlokaler och dessutom nyanställning av åtskillig personal för att ta hand om nära ett århundrades kyrkobokföring. Oberoende av den framtida organisationen är det nödvändigt att öka arkivens service till den forskande allmänheten. Det handlar här om folkbildning i den allra bästa bemärkelsen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av att vid landsarkiven inrätta tjänster som arkivlektorer för att öka arkivens service till den forskande allmänheten. den 25 januri 1989