ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Bo522 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo522 om förbud mot direktverkande elvärme, m. m. Förbjud el-radiatorer som huvudsakligt uppvärmningssystem. Eldstad bör vara krav för el-radiatorer. Krav på byggnader m. m. . 3 § Byggnader skall medge god hushållning med energi. I områden där knapphet på vatten råder eller kan befaras uppkomma skall byggnader dessutom medge god hushållning med vatten. I byggnader som innehåller bostäder eller arbetslokaler skall uppvärmningssystemet i skälig utsträckning utformas så att skilda energislag som är lämpliga från allmän energisynpunkt kan användas utan omfattande ändringar. En- eller tvåbostadshus som i huvudsak skall värmas upp med el eller naturgas skall i skälig utsträckning utföras så att ett byte till uppvärmning med annat energislag underlättas. Sådana byggnader får förses med uppvärmningssystem för direktverkande elvärme endast om det Finns särskilda skäl. Det finns väl fungerande hus som är så välisolerade och täta och med ventilationssystem som både ger frisk luft och återvinner värmen i så hög grad att man inte behöver ett särskilt system för uppvärmning. Härigenom sparar man byggkostnader. En braskamin för säkerhets skull och för trivseln under riktigt kalla dagar är nödvändig. En liten el-radiator på ca 250 W i husets fyra hörn när man reser bort är vad som behövs därutöver. Det är inte korrekt att säga att ett sådant hus har ett uppvärmningssystem för direktverkande el. För att det skall anses föreligga särskilda skäl för el-radiatorer bör kraven vara så höga som i dessa hus. Lagens krav på god hushållning med energi gör att konventionell direktverkande el-uppvärmning för flerfamiljshus knappast borde vara aktuell. I ett fall som jag känner till har emellertid en byggare åberopat att lagen bara kräver särskilda skäl för en- och tvåbostadshus, när han ville installera direktverkande el i ett flerbostadshus. Det är alltså säkrast att lagen tydligare utsäger att restriktiviteten gäller alla typer av bostäder. Sammanfattningsvis bör lagen ändras så att direktverkande el-uppvärmning inte tillåts som huvudsakligt uppvärmningssystem i några nya bostadshus. Krav på anordning för vedeldning bör införas i lagen för hus som byggs med el-radiatorer. att beslutar om sådan ändring i PBL att uppvärmningssystem med direktverkande elvärme förbjuds samt att krav på eldstad införs i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88 Bo522
mot · GB02Bo523 · 1988-01-25 00:00:00 — av () om vattenskadesäkrare byggnader Vattenskador i byggnader kostade det svenska samhället . Antalet vattenskador som ökat kraftigt uppgick till 1986. Detta innebär att vattenskador är ett problem som drabbar många svenskar och deras hem. var kostnaderna 1 miljard för att - 1986 - ha fördubblats till 2 miljarder. Sammantaget är det konsumenternas/försäkringstagarnas pengar och detta innebär givetvis ett kraftigt ingrepp i familjernas ekonomi. De flesta försäkringsbolagen aviserar på grund av kostnadsstegringarna nu höjningar av premierna samt en mycket kraftig höjning av självriskerna för vattenskador från normala . Smärtgränsen torde nu vara nådd för många konsumenter. Utvecklingen av vattenskadorna är oroande. De förorsakar större kostnader än alla brand-, inbrotts- och stormskador tillsammans. Rent samhällsekonomiskt är denna utveckling oacceptabel. Kraftfulla åtgärder måste nu sättas in för att komma tillrätta med skadorna. Fukt- och mögelskador har orsakat alltför många människor ett onödigt lidande. Många påverkas av bl. a. mögelsportillväxt och får både fysiska och psykiska besvär. Detta förhållande kan inte längre tolereras ur både hälso- och säkerhetssynpunkt. Orsaken till vattenskadorna beror till två tredjedelar på WS-installationer, där rör och rördelar är de vanligaste skadevållarna. Det läcker från både nya och gamla installationer. Särskilt oroande är den stora andelen skador i det nya byggnadsbeståndet. Läckande tätskikt i våtrum visar även en kraftig ökning och svarar för en tredjedel av vattenskadorna. Dessa skador är smygande och har till största delen inträffat på tätskikt . måste krav ställas på ett mer vattenskadesäkert byggande om ett verkligt trendbrott i vattenskadeutvecklingen skall erhållas . Installationerna bör vara så utformade att ett läckage snabbt kan upptäckas. Och de bör vara så utförda att konsekvenserna av ett läckage blir mycket begränsade. Installationerna skall vara lätt utbytbara. Utredningar som utförts av försäkringsbolagens byggreparationskommitté samt genom vid BO 87 i visar att det är möjligt att med relativt enkla åtgärder och en ringa merkostnad bygga bostäder som är betydligt säkrare mot vattenskador än dagens. Det krävs fullgoda lösningar och bättre bestämmelser med höjda säker- 1 hetskrav för att problemet med vattenskador skall kunna åtgärdas. Detta är Mot. samhällsekonomiskt lönsamt både för konsumenten, byggbranschen och Bo523 Med anledning av vad i motionen anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vattensäkrare byggnader.
mot · GB02Bo524 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo524 av () om kolonilotter Det är många människor som bor i hyreslägenheter som gärna skulle vilja ha en egen täppa att gå och påta i. Möjligheten att få en kolonilott är dock inte så stor. De kolonilotter som finns svarar inte för av antalet lägenheter i hyreshus och inte alls mot efterfrågan. Om man ser sig om till våra grannländer är detta en låg siffra. 11, ex. är motsvarande procentsats och man planerar ändå att öka antalet kolonilotter ytterligare. Jag tror att det finns ett lika stort intresse för trädgårdsskötsel i , det vore konstigt annars. Det behövs alltså många fler områden i anslutning till och i våra tätorter som ställs till förfogande för detta ändamål. Denna fråga måste ägnas uppmärksamhet när vi planerar våra tätorter. Områden för kolonilotter skall vara placerade så att de så litet som möjligt utsätts för miljöutsläpp. De får inte placeras vid vägar och parkeringsplatser eller på industriområden, det är ju mat som kommer att odlas där. För människor som är intresserade av att odla grönsaker och blommor är det nyttigt både för kroppen och själen att få komma ut och gräva i jorden. som det kan ge ett litet tillskott i mathållningen kan det också leda till att man i kosthållet normalt äter mer grönsaker vilket ur hälsosynpunkt är bra. Den motion som man med nödvändighet får under skötseln av sin kolonilott är också nyttig. Det är svårt att hitta något negativt med att ge ökad tillgång till kolonilotter. Däremot är det lätt att hitta positiva ting. bör göra ett uttalande i denna fråga, eftersom det är viktigt att den kommer med i planeringen redan från början när bostadsområden planeras. Gör man det inte då blir det svårt att lösa frågan och lösningarna som kan komma till stånd blir sämre. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att i planeringen av bostadsområden och samhällen ge utrymme för kolonilotter.
mot · GB02Bo525 · 1988-01-22 00:00:00 — av och () om inbrottssäkrare entrédörrar till bostäder Det är ett faktum att inbrotten i våra bostäder ökar . Inte minst i storstäderna och inte minst under semestertid är bostadsinbrotten vanligt förekommande. Man kan i tidningarna läsa om vilka tragedier som dessa inbrott ofta innebär för dem som drabbas. Även om det tyvärr inte är realistiskt att tro att vi helt skulle kunna eliminera bostadsinbrotten bör åtgärder vidtas för att på olika sätt förhindra sådana brott. Ett sätt att göra det svårare för obehöriga att tränga in är att förse lägenheterna med kraftigare entrédörrar. För att inte kostnaderna för dessa säkrare ytterdörrar skall belasta de boende alltför hårt bör de kunna inräknas i låneunderlaget för bostadslån. Därmed utgår räntebidrag för kostnaderna för dem. Vidare bör behovet av säkrare ytterdörrar beaktas i det arbete med nybyggnads- och ombyggnadsföreskrifter som utarbetas till . Vad nu anförts om entrédörrar gäller naturligtvis både lägenheter i flerbostadshus och i småhus. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kostnader för inbrottssäkrare entrédörrar bör få räknas in i låneunderlaget vid beslut om bostadslån, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regler om inbrottssäkrare entrédörrar tas in i nybyggnads- och ombyggnadsföreskrifterna till .
mot · GB02Bo526 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo5 26 av () om större s. k. friggebodar Tillåt större friggebodar. Detta önskemål hörs ofta från såväl åretruntboende som fritidsboende. Enligt gällande byggnadsbestämmelser får komplementbyggnader, s. k. friggebodar, byggas intill en storlek av 9,99 m:, således ej överstigande . a. förvaring av mindre båtar, trädgårdsmöbler, trädgårdsredskap m. m. är den tillåtna storleken 10 m: otillräcklig. En ökning av tillåten storlek till 14,99 nr skulle avsevärt öka användningskapaciteten av denna komplementbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar öka den tillåtna storleken på s.k. friggebodar till .
mot · GB02Bo527 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo527 av () om dispensförfarande för äldre bebyggelse I tätorternas ytterområden tillkommer ny bebyggelse i ofta ganska rask takt, varvid vägar, gator och vatten och avlopp byggs ut i den omfattning den nya bebyggelsen så kräver. Denna byggs då ofta runt befintlig äldre bebyggelse, som ej sällan består av glest liggande hus eller gårdar med ofta stora tomter. Enligt nu gällande lagar rörande vatten och avlopp tvingas denna äldre bebyggelse att - mot dyr anslutningsavgift - ansluta sig till det kommunala vatten- och avloppsnät som byggs ut tillsammans med den nya, förtätade bebyggelsen. Detta medför ofta mycket stora kostnader för den äldre bebyggelsen, som ofta bebos av äldre personer med låga inkomster och ringa förmögenhet. Utöver själva anslutningsavgiften tillkommer för denna äldre bebyggelse ofta långa ledningsbyggen, vilka blir dyra genom att dubbla ledningar måste grävas ned på frostfritt djup. Exempel finns, bl. a. från , där husägare i denna sits kan komma att tvingas till utgifter . per hus, något som de har svårt att åstadkomma, och som under alla förhållanden kommer att höja deras bostadskostnader med betydande belopp. I många fall har denna äldre bebyggelse egna anläggningar både för vatten och för avlopp. Där dessa äldre anläggningar uppfyller alla krav på god hygien och god miljövård - och alltså också alla lagstadgade krav på vattentäkts utförande och avlopps ordnande - förefaller det orimligt att med lagstiftningens hjälp tvinga ägarna till stora, för dem omotiverade utgifter. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om ett dispensförfarande för äldre bebyggelse i tätorternas ytterområden, i enlighet med vilket denna bebyggelse skulle kunna befrias från skyldighet att ansluta sig till kommunalt vatten- och avloppssystem i sådana fall då denna bebyggelse redan har äldre vattentäkt och avlopp som uppfyller alla lagstadgade krav på hur sådana anläggningar skall vara utförda.
mot · GB02Bo530 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo530 av och () om VA-ledningar i mark utanför byggnad Det har i en del kommuner i konstaterats att det i nya kap. 8 §§ 1 och 2 saknas krav på bygglov för markförlagda vattenoch avloppsledningar utanför byggnad. Det för orimligt att lämna del av totala VA-systemet utan tillsyn från samhällets sida. Markförlagda ledningar till en fastighets byggnad bör ligga inom bygglovet för VA-ledningar. Det är därför lämpligt att, i den översyn av PBL som måste genomföras, överväga hur kap. 8 §§ 1 och 2 kan förändras så att detta tillgodoses. Mot bakgrund av det framförda hemställs att hos regeringen begär sådan ändring i att det som i motionen anförts blir tillgodosett.
mot · GB02Bo533 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo533 om förbättrad ventilation i bostadshus Enligt en utredning som WHO gjort är minst en tredjedel av alla nya eller ombyggda hus sjuka och kan orsaka allergier. Mer än var fjärde person i är allergisk eller överkänslig. Radon i bostadshus anses skörda fler dödsoffer än biltrafiken. En viktig gemensam orsak till allergier och cancer orsakad av radon är dålig ventilation. Svenska bostäder har aldrig varit så dåligt ventilerade som . Radonhalten i hus kan hållas lägre genom lämpligt val av byggnadsmaterial och lämpliga markförhållanden. Allergier kan även minskas genom lämpligt val av byggnadsmaterial. En av de viktigaste åtgärderna som gemensamt bidrar verksamt till bekämpningen av båda dessa problem är bra ventilation. Orsaken till den dåliga ventilationen är dels att normerna för luftomsättning är låga och kraven i byggnormen särskilt vid ombyggnad är låga. Dels beror det på att befintliga bostäder och samlingslokaler har tätats i energibesparingssyfte utan att lokalerna försetts med ventilation, framför allt tillluft. En tredje orsak är att ventilationen inte fungerat och därmed har inte ens de allt för låga krav som ställs i byggnormen uppfyllts. Ventilation i bostadshus och samlingslokaler kontrolleras sällan. Ventilationen är ofta felkonstruerad så att intagsluften ventileras ut utan att luften i lokalen omsätts. De åtgärder som behöver vidtas är skärptare krav på luftomsättning och ventilationens konstruktion. Vidare behövs en regelbunden kontroll av ventilationen. Information har lämnats till allmänheten om hur man skall bete sig när det nya gaslarmet Viktigt meddelande hörs. a. skall man gå inomhus och stänga av ventilationen. Det är dock så att i många hus går det inte att på ett enkelt sätt stänga av ventilationen och i många fall känner de boende inte till hur man stänger av ventilationen. Framstötar har gjorts till statens planverk om att bestämmelser om lätt avstängbar ventilation införs i byggnormen, men utan resultat. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om förbättrad varaktig ventilation i lokaler där människor vistas och bättre möjligheter för allmänheten att vidta rätta åtgärder vid gaslarm. 1* 1987/88.
mot · GB02Bo534 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo534 av och () om handikappanpassning av vissa lokaler Statsbidrag bör inrättas för handikappanpassning av vissa allmänna lokaler som faller utanför de bidrag som utgår för andra allmänna lokaler. Att anpassa offentliga miljöer och allmänna lokaler så att de blir tillgängliga för besökare med handikapp är en angelägen och viktig uppgift. Staten bör påta sig ett ansvar för att det arbetet stimuleras och fortgår utan inskränkningar. För handikappanpassning av allmänna samlingslokaler utgår statligt bidrag enligt kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler. Bidrag för handikappupprustning lämnas till ett sammanlagt belopp som inte får överstiga . Bidrag på högre belopp får inte medges utan medgivande av regeringen. Inom av fattade beslut om ramar har samlingslokalorganisation att besluta och administrera bidraget. Bidrag för handikappanpassning finns också efter liknande regler till lokaler för kyrklig verksamhet. Däremot finns inga statliga bidrag för handikappanpassning till övriga allmänna lokaler, som olika föreningslokaler typ pensionärsorganisationernas föreningslokaler, handikapporganisationernas föreningslokaler och andra liknande allmänna lokaler. har särskilda medel för handikappanpassning av här nämnda lokaler kunnat erhållas från allmänna arvsfonden. Detta är enligt ändrade regler inte längre möjligt. Det innebär att stimulanser saknas till handikappanpassning i dessa avseenden. Därmed hotar arbetet med handikappanpassning inom en väsentlig sektor att avstanna. Det är mycket olyckligt. 1987/88 Bo534 Strävan från samhället måste vara att detta arbete får fortgå för att uppnå målsättningen om allas lika rätt och värde. Statliga stimulansbidrag till handikappanpassning även av denna kategori lokaler bör därför kunna utgå. Stödet bör kunna ges samma utformning som stödet för handikappupprustning av allmänna samlingslokaler. Det bör också på samma sätt enkelt kunna administreras och beslutas av samlingslokaldelegation. Vi föreslår därför att ett nytt anslag anvisas för lokalanpassning som avser handikappades särskilda behov i allmänna lokaler som faller utanför kungörelsen om statligt stöd till allmänna samlingslokaler (1973:400). Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för handikappanpassning i vissa allmänna lokaler i linje med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GB02Bo535 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo535 av och () om ändring i I (PBL) anges i 8 kap. 1§ första stycket 5 att bygglov krävs bl. a. för att installera eller väsentligt ändra anordningar för vattenförsörjning eller avlopp. I 8 kap. 4§ första stycket 1 undantas samma åtgärder från kravet på bygglov när det gäller en- och tvåbostadshus med komplementbyggnader om byggnaden skall vara ansluten till en egen anläggning för vattenförsörjning eller avlopp. I samma paragraf anges i andra stycket 2 att bygglov ej krävs för en- och tvåbostadshus för bl. a. de åtgärder som anges i 1§ första stycket 5 beträffande en- och tvåbostadshus som ej ingår i samlad bebyggelse. En motsägelse föreligger sålunda mellan de nu refererade lagrummen. I det första fallet är villkoret att byggnaden skall vara ansluten till egen anläggning för vattenförsörjning och avlopp, i det andra fallet finns inte detta villkor med. Detta innebär sålunda att för byggnader som är anslutna till det kommunala va-nätet men som ligger utanför samlad bebyggelse det inte behövs bygglov för va-installationer. Det är en olämplig ordning. PBL bör ändras i avsikt att undanröja denna oklarhet. Vederbörande utskott bör utarbeta lagtext i enlighet med vad nu anförts. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ändra i enlighet med vad i motionen förordats.
mot · GB02Bo536 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo536 av m. fl. (s) om ändring i 1987 antog en ny plan- och bygglag. Motiven till förändring av byggnadslagstiftningen var bl. a. en förenkling och modernisering av regelsystemet samt en decentralisering av beslutsfattandet. Ett av motiven var också att ge den enskilda människan större frihet och ansvar. I lagen finns bl. a. undantagsregler för bygglovsplikt, som ger möjlighet att göra mindre tillbyggnad utanför samlad bebyggelse utan bygglov. Någon motsvarande undantagsregel finns inte för komplementbyggnader. Det finns en risk att de byggande i vissa fall kommer att välja att göra en bygglovsfri mindre tillbyggnad i stället för en bygglovskrävande mindre komplementbyggnad, dvs. valet mellan mindre tillbyggnad och mindre komplementbyggnad kommer att styras av om det behövs bygglov eller ej, i stället för vad som kan vara lämpligt och anpassat till byggnadstraditionen på orten. Resultatet kan bli en olämplig tillbyggnad i stället för t. ex. ett fristående garage. För att både öka bygglovsfriheten och kunna behålla byggnadstraditionen intakt bör PBL ändras så att bygglovsfrihet erhålls även för mindre komplementbyggnader inom ramen för den omfattning som innefattas i begreppet mindre tillbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring i PBL. () ()
mot · GB02Bo538 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo538 av och () om typgodkännande av byggmaterial m. m. har uppmärksammats att vissa byggnadsmaterial får icke acceptabla konsekvenser för de boende. Här kan erinras om att vissa typer av betong förorsakar radonstrålning samt att flytspackel kan inverka negativt på de boendes hälsa i form av dålig lukt och fysiska obehag. Andra exempel skulle kunna nämnas. Staten har i efterhand på olika sätt fått ställa ekonomiska resurser till förfogande så att de uppkomna obehagen i görligaste mån kan elimineras. Emellertid måste strävan vara att de material som orsakar ohälsa m. m. inte förekommer på marknaden. Det kan bl. a. finnas anledning att skärpa den typgodkännandekontroll som finns. Vidare är det nödvändigt att ansvarsfrågorna i byggprocessen klarläggs t. ex. mellan producent, leverantör och byggare. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om typgodkännande och ansvar i byggprocessen.
mot · GB02Bo539 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo539 av m. fl. (s) om skötbord på offentliga toaletter Allt fler föräldrar delar på ansvaret och vårdnaden av barnen. Det blir fler och fler pappor som delar på föräldraledigheten. Delad vårdnad vid skilsmässor blir också allt vanligare som fler pappor får ensam vårdnad. Därför borde det vara lika naturligt att papporna får samma möjligheter som mammorna tidigare haft. Att samhället utanför hemmet öppnas för papporna. finns det mycket små möjligheter för papporna att röra sig utanför hemmet då det finns en uppenbar brist på bl. a. skötbord. De skötbord som finns är i regel placerade på damtoaletterna dit papporna inte kan gå. I jämställdhetens namn är det därför mycket angeläget att även herrtoaletterna utrustas med skötbord. Alla nu befintliga offentliga toalettinrättningar skall kompletteras med skötbord, i största möjliga mån. Det skall ingå skötbord i planeringen vid nyproduktion av alla offentliga toaletter. En annan lösning är att separata skötrum ordnas, till vilka såväl mammor som pappor har tillträde. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att offentliga toaletter skall förses med skötbord. () ()
mot · GB02Bo540 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo540 av () om ansvaret för hissar Enligt 3 kap. 13 § (PBL) skall byggnader underhållas så att deras egenskaper i huvudsak bevaras. Häri inbegrips också att anordningar i byggnaden, som t. ex. hissar, skall skötas så att de fungerar på avsett sätt. Det är få områden som är så reglerade som hur man skall utforma en hiss i t. ex. en gammal fastighet. Hissen skall godkännas av . Statens anläggningsprovning (SA) kontrollerar hissens tekniska funktioner. Vid denna kontroll upptäcks ibland brister i hissens utförande, vilket också anmärks på. Hissen kan sedan användas även om den ur vissa synpunkter kan vara direkt livsfarlig. Om man som hyresgäst eller ur arbetarskyddssynpunkt har anledning att stoppa en farlig hiss kan det bli fråga om olika myndigheters kompetensområde. för hissar som används i verksamhet där arbetsmiljölagen gäller är yrkesinspektionen. I övriga fall är tillsynsmyndighet. För tillsynens utövande anlitas SA. Vid sin periodiskt återkommande tillsyn utfärdar SA ett protokoll. I detta protokoll noteras eventuella brister m. m. avseende den aktuella hissen. Det åligger sedan den hissansvarige (normalt sett fastighetsägaren) att åtgärda de brister som noteras. Om så befinns erforderligt kan SA föreskriva att ny besiktning skall ske när bristerna åtgärdats. Vid allvarliga brister kan SA stänga av den aktuella hissen. Detta exempel på delat ansvar är inte bra. Risken är uppenbar att man skyller på varandra vid en eventuell olycka eller ett tillbud. Någon måste alltså bära det övergripande och slutliga ansvaret. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av ansvarsfrågan för säkerhetskontrollen av hissar.
mot · GB02Bo542 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo542 av och () om meddelade prövningstillstånd för det så kallade i Ljusnan. har därefter funnit vattenföretaget tillåtligt enligt vattenlagen. Andra remissinstanser har bestritt företaget. Av dessa kan nämnas kammarkollegiet, , , och den berörda kommunen. I den överprövning som den socialdemokratiska regeringen nu har gjort har följande beslut fattats : Regeringen anser att de skadliga verkningarna på fiske, mark, landskapsbild, naturvård samt andra allmänna intressen sammantaget är så stora att företaget möter hinder enligt 3 kap. 3§ vattenlagen. På grund härav förklarar regeringen vattenföretaget otillåtligt. Därmed är frågan avgjord i demokratisk ordning. I konsekvens med de av regeringen åberopade bevarandevärdena hemställs att beslutar införa , dvs. älvsträckan: i Ljusnan, i , i lagen om hushållning med naturresurser m. m.