mot · GB02Fi220 · 1988-01-26 00:00:00 — Barnfamiljerna får bättre valfrihet i barnomsorgen och bättre ekonomiska villkor genom förslaget om beskattat vårdnadsbidrag, sänkt matskatt och bibehållna mjölksubventioner. Pensionärerna får en förbättrad grundtrygghet genom bibehållandet av friåret i sjukvården, bättre förutsättningar för hemtjänst och anhörigvård, samt rättvisa pensionsvillkor för de pensionärer med låg eller ingen ATP som fortfarande förnekas pensionstillskott. föreslår besparingar på bostadspolitikens område. Men förordar vi satsningar för att trygga ungdomars boende och för att förstärka barnfamiljernas bostadsbidrag i nyproduktionen. Rättvisa och likvärdiga villkor för landets olika delar har prioriterats i budgetalternativ. Vårt förslag på skatteutjämningens område tar bättre hänsyn till många av de fattigaste kommunernas situation. Vi förordar en kraftfull utbyggnad av regionalpolitiken där satsningar på de små högskolorna, utveckling av skogslänens väg- och järnvägsnät samt en rejäl satsning på småföretagsamhet och landsbygdsutveckling är viktiga förslag. förordar en kraftfull miljöpolitik med ekonomiska styrmedel. Detta skulle kompensera en viss del av den likvidisering som arbetsgivaravgiftshöjningen innebär. Våra förslag innebär en omläggning av skattetrycket från arbete till skatter och avgifter på råvaror och miljöhotande produkter. Vårt budgetalternativ innehåller konkreta förslag bl. a. vad gäller införande av en uranskatt, införande av en särskild svavelavgift samt höjning av kol- och oljeskatten. Vi förordar också avgifter för att styra bort från kärnkraftsberoendet på elsidan. Insatserna på miljöpolitikens område är avgörande för att skapa förutsättningar för en varaktig tillväxt. En annan förutsättning är att ge småföretagande och nyföretagande bättre villkor. Vi förordar en omläggning av arbetsgivaravgifterna så att egenavgiften helt slopas för ett belopp motsvarande 1 basbelopp samt att sjukförsäkringsavgiften sänks för en lönesumma motsvarande . Dessa förslag finansieras i sin helhet genom höjningar av avgiftsuttaget i övrigt. På jordbruksområdet föreslår vi insatser för att underlätta jordbrukets omställning till ny produktion och insatser för bättre livsmedelskvalitet. En tredje förutsättning för en varaktig tillväxt är att utveckla skolan och ge goda förutsättningar för högre utbildning och forskning. förslag innebär bl. a. mindre klasser i skolan, bättre kvalitet på läromedlen och en rejäl satsning på de mindre högskolorna och forskningsmöjligheterna där. förslag på det trafikpolitiska området redovisas i motion i anslutning till nu föreliggande proposition. Dessa insatser har beaktats i budgetalternativet. Det gäller t. ex. avvisandet av bensinskattehöjningen och förslag om ökade investeringar i vägar och järnvägar. Vi har också beaktat en ökad inleverans från och luftfartsverket till staten. Vidare säger vi nej till investeringar i kraftledningar. Också på andra områden har i sitt budgetalternativ täckt insatser av vital betydelse för trygghet och utveckling. Det gäller insatser för landets säkerhet och för rättstryggheten. Det gäller också satsningar på kulturområdet. föreslår omfattande omfördelningar av skattetrycket. Vi föreslår differentierad moms med sänkt skatt på maten. Vi föreslår sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag och höjda för stora företag. Vi föreslår att skatten skall användas som ett regionalpolitisk! instrument, bl. a. i den kommunala skatteutjämningen. Med de fördelningspolitiska förutsättningarna vi angivit förordar vi att skatteskalan för inkomstskatten inflationsskyddas samt att vissa marginalskattesänkningar sker i avvaktan på skatteutredningarnas förslag. Vi har i budgetalternativet beräknat medel för skattesänkningarna. har lämnat förslag på ett flertal områden där vi förutsätter att regeringen avser att lämna sina. Det gäller t. ex. skatteområdet. På andra områden finnér vi det vara sannolikt att vi lämnar andra och mindre kostsamma förslag än dem regeringen kommer att föreslå. Vi bedömer att våra tillkommande utgiftsförslag kommer att rymmas inom en kostnadsram av där regeringen har avgett 5 miljarder. Vi har i vår redovisning av budgetbalansen undantagit förslag som innebär omfördelningar inom samma system. Det gäller t. ex. förslagen om differentierad moms, arbetsgivaravgifterna samt den kommunala skatteutjämningen. bå 88/89 Kompensation för jur pers Fossila bränslen (olja, kol) Ek styrmedel för miljön Tillkom besparingar i samband 9 155 10 745 1 Vi återkommer med förslag om minskade investeringar i kraftledningsnätet i samband med regeringens energiproposition. a. folkbokföringen. bå 88/89 Turism/idrott/kultur Minskat statligt budgetunderskott /89 7 326 -1 829 10 381 milj. kr. Omfördelning av statliga tillgångar Utförsäljning av statliga företag 4 000 Investeringar i vägar och järnvägar 1 0003 Minskning av statlig upplåning Skatter och avgifter (helår) 3 Förslag i motion angående trafikpolitiken. 6.8.4 Finansiering av vårdnadsbidrag , och moderata samlingspartiet har i gemensam partimotion lämnat förslag om vårdnadsbidrag. Reformen belastar statsbudgeten med i helårseffekt och med halva beloppet för /89, eftersom reformen träder i kraft . I förslaget ingår en reducering av statsbidraget till den kommunala barnomsorgen, vilket innebär en minskad statsutgift med beräknad med hänsyn till den i budgetpropositionen antagna daghemssituationen . (Det programledes lämnade förslaget baserades beräknade daghemssiffror, vilka innefattade ca 25 000 färre barn.) Beskattningen av vårdnadsbidraget samt effekterna av avdragsrätten för barnomsorgskostnader inbringar, då staten tillgodogjort sig kommunalskattedelen, . Med de nu gällande förutsättningarna blir finansieringsbehovet . (Till skillnad från den beräknade kostnaden om .) Finansiering av resterande sker på två sätt. Kommunerna kompenseras inte för den uteblivna besakttningen av juridiska personer och inte heller för avskaffandet av den kommunala garantibeskattningen. Detta motsvarar en besparing på (helårseffekt). Vidare föreslås att schablonavdraget vid inkomstbeskattningen sänks från till . Staten tillgodogör sig hela effekten av denna sänkning vilket frigör ytterligare (helårseffekt). Den kommunala sektorn var den samhällssektor som växte snabbast . Det var ett resultat av höga socialpolitiska ambitioner, överföring av arbetsuppgifter från staten till kommuner och landsting, kommunsammanslagningarna samt socialdemokratins prioritering av offentliga lösningar. Befolkningskoncentrationen har också bidragit till ökade samhälleliga kostnader. I långtidsutredningen (LU -84) fastslogs att om den svenska ekonomiska balansen skall kunna återställas krävs en dämpning av den kommunala tillväxten ner till , vilket ungefär motsvarar befolkningsförändringarna. ligger dock den kommunala sektorns tillväxt på över även om detta innebären klar dämpning jämfört med 1970talets expansionstakt. Enligt Finansplanen kommer kommunernas tillväxttakt att öka till 1988. Press på kommuner och landsting är ökande. För detta talar inte bara det stora antalet äldre, utan också de långa köerna inom t. ex. ortopedi och ögonsjukdomar samt den hotande spridningen av sjukdomen AIDS. Till detta skall läggas ökade behov på mammografi- och transplantationssidan. Kommunernas äldreomsorg blir också alltmer resurskrävande. har utöver regeringens ramar för den kommunala sektorn föreslagit besparingar på brutto . Detta för att Finansiera vårdnadsbidragsreformen. har verkat för att med hjälp av skatteutjämningssystemet ge olika kommuner och landsting mer likartade ekonomiska möjligheter. Finansministern har i budgeten föreslagit en kraftig försämring av skatteutjämningen. föreslår mot bakgrund av det liggande budgetförslaget en ökad ram för skatteutjämningen på för att undvika kommunalskattehöjningar. Detta bör Finansieras genom ökade energiskatter. Därmed begränsas effekterna av besparingarna. förslag till nettobesparingar på kommunernas område motsvarar av den beräknade tillväxten i kommunsektorn . Ingen befintlig verksamhet skulle med andra ord behövas skäras bort till följd av denna besparing. Skattehöjningar skall inte heller behöva bli fallet. Vi vill överföra specialdestinerade bidrag till skatteutjämningen. Detta utvecklas i motion om skattepolitiken. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som förordats i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjerna för budgetpolitiken som förordats i motionen, 3. att godkänner vad i motionen anförts vad gäller god miljö som ett mål för den ekonomiska politiken, 4. att godkänner vad i motionen anförts angående lönebildningen, 5. att beslutar godkänna vad i motionen anförts om fördelningspolitiken, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om va-nätets restaurering1,] 6. att hos regeringen begär förslag om den allmänna prisregleringslagens avskaffande, 7. att hos regeringen begär förslag om valutaregleringens avskaffande, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målsättning och inriktning beträffande engångsförstärkningar av budgeten samt bemyndiga regeringen att genomföra erforderliga utförsäljningar, [att beslutar införa en uranskatt på per insatt kWh bränsle med ikraftträdande ,] [att beslutar att höja skatten på olja med per kubikmeter och skatten på kol med /ton från ,] [att beslutar sänka schablonavdraget från . 9. att beslutar avskaffa statens kompensation till kommunerna för den borttagna beskattningen av juridiska personer och borttagen garantibeskattning, [att hos regeringen begär förslag om ökade inleveranser från och luftfartsverket med 365 respektive /893,] 10. att beslutar att beräkna tillkommande utgiftsbehov netto till 4 000 milj. 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medelstilldelningen för särskilda personalförsörjningsåtgärder. () (c) () () () () () 1 I987/88:Bo250 () () Den internationella ekonomin 2 ekonomiska utveckling 19701987 3 Den svenska ekonomin 1988 5 Den förda ekonomiska politiken 7 6.1 Mål för den ekonomiska politiken 8 6.2 Behovet av ekonomisk-politiska åtgärder på kort sikt 9 6.3 Penning- och kreditpolitiken 10 6.3.2 Kredit-och sparandepolitiken 10 6.6 Inkomst- och förmögenhetsfördelningen 22 6.7 Åtgärder för en långsiktigt balanserad tillväxt 23 6.8.1 Regeringens ofullbordade 26 6.8.4 Finansieringen av vårdnadsbidraget 30