mot · GB02U225 · 1988-01-26 00:00:00 — Moderata samlingspartiet har under ett flertal år krävt en omgående avveckling av vårt bistånd till . Vår grund för detta ställningstagande är att allvarligt brutit och alltjämt bryter mot de krav som utgör grunden för svenskt biståndssamarbete. Genom anfallskrig mot och den fortsatta militära ockupationen av detta land har brutit mot ett fundament i svensk biståndspolitik, att bistånd ej skall lämnas till länder som för anfallskrig, som ockuperar andra stater och som härigenom flagrant bryter mot . bör därför ej sätta upp någon ny landram för /89. Den ingående reservationen 1988/89 bör användas för att avveckla de svenska biståndsåtagandena i . Regeringen bör ta fram en vitbok om de svenska biståndsprojekten i . I denna skall redovisas bakgrundsmaterial för beslut, beslutsprocesser, genomförande och utvärdering av insatsernas utvecklingseffekt i förhållande till de biståndspolitiska målen. ger ett internationellt sett stort bistånd till FN:s olika specialorgan. Detta är en konsekvens av såväl vårt lands starka uppslutning bakom FN:s målsättningar som vår strävan att värna om dessa organs verksamhet, när flera betydande bidragsgivare minskat sitt stöd. Vårt stöd till tar i anspråk nära en tredjedel av totala bistånd. Flera av FN-organen spelar en stor roll i utvecklingsarbetet på resp. områden. bedriver t. ex. ett mycket uppskattat arbete till hjälp för barn och föräldrar. är en central biståndsgivare till många länder. betydelse har ökat i takt med att den skuldkris som många av länderna i tredje världen hamnat i blivit akut. De regionala utvecklingsbankerna fyller viktiga uppgifter vid främjandet 18 av handel och ett utbyggt näringsliv i berörda länder. Förändringarna i ledning innebär förhoppningsvis att U225 och återinträder i . FN:s ekonomiska kris innebär att ökade krav på effektivitet måste ställas på FN-organen och att medlemsländerna enas kring verksamheten. bör aktivt engagera sig i detta arbete. Den tveksamhet till denna biståndsform som vi redovisat i våra motioner tidigare visade sig berättigad. Regeringen borde ha gjort en betydligt djupare utredning om detta stöd innan det togs upp till beslut. gav också nya riktlinjer för betalningsbalansstödet . är det uppenbart att vissa mycket fattiga och skuldtyngda länder som t. ex. och inte kan klara upp sin situation, om inte åtgärder vidtas för att lätta deras skuldbörda. För att sådana åtgärder skall bli effektiva krävs ett internationellt samarbete. Dessutom är det viktigt att åtgärderna sker på ett sådant sätt att de inte får negativa återverkningar på biståndet eller för det internationella kreditsystemet. Då endast 81 milj. kr. är ianspråktagna av innevarande budgetårs anslag på 1452 milj. kr., anser vi att det är tillräckligt att på anslagsposten C3. Andra biståndsprogram anvisa . Resultatet av de erforderliga internationella diskussionerna bör avvaktas. Uppkommer behov av tillskott från som ett resultat av internationella överenskommelser bör medel tas från reservationerna på anslaget u-krediter. Tanken att medverka till en skuldkonsolidering för de svårt skuldtyngda länderna är enligt vår mening riktig. Det är emellertid inte önskvärt att stödet på detta område i praktiken fungerar som en ökning av landramen, vilket varit fallet . Vi finner för vår del att ett stöd om 150 milj. kr. kanaliserat genom vara en lämplig lösning samt att därutöver 100 milj. kr. anslås för skuldkonsolidering. Skulle behoven visa sig vara större än den av oss angivna ramen bör regeringen för detta ändamål använda de stora reservationer som finns under anslagen för u-krediter. Vi föreslår en minskning av anslaget med 220 milj. kr. 23 Övriga u-landspolitiska insatser Vi delar de positiva omdömen som ges i propositionen om den verksamhet som bedrivs via u-krediter, BITS och . BITS tekniska samarbete är en bra biståndsform för de något mindre fattiga , de s. k. mellaninkomstländerna. U-krediter är ett bra komplement till övrigt bistånd till länder som ej redan är alltför skuldtyngda. Dessa verksamheter utgör värdefulla komplement till SIDA.s biståndssamarbete. Genom verksamheten har kontakterna med ett stort antal utökats. Verksamheten visar dessutom att det går att förena de biständsmässiga kraven pä att stödja u ländernas utvecklingsansträngningar med önskemål om högt äterflöde. Vi har tidigare i denna motion framhållit vikten av ökad effektivitet i biståndet och att klara mål sätts upp för varje projekt för att de skall kunna följas upp och utvärderas. Den utvärdering av biståndet som sker är enligt vår uppfattning otillräcklig. Utvärderingen och kontrollen måste förbättras. SIDA bör sträva efter att vid sidan av sitt eget löpande utvärderingsarbete också få svenska biståndsinsatser bedömda av experter och organ som är fristående från de svenska biståndsmyndigheterna. Inrättandet av en särskild befattning inom UD som biståndsinspektör var enligt vår uppfattning ett utomordentligt initiativ. Flera av de rapporter som biståndsinspektören hann avlämna rönte också berättigad uppmärksamhet. Vi beklagar att denna befattning avskaffats av den nuvarande regeringen och föreslår att den ånyo inrättas. har ett stort ansvar för att genom såväl handel som bistånd i olika former verka för en utveckling i de länder där människor lever under mycket svåra förhållanden. Vi har ovan redovisat vår uppfattning om betydelsen och värdet av ett personligt engagemang och en personlig vilja att bidra till stödet för folken i utvecklingsländerna. Vi har också redovisat att staten bör medverka till att öka detta personliga engagemang, bl. a. genom att medge viss skattebefrielse för gåvor som avser enskildas bidrag till det svenska biståndsarbetet. Effektiviteten i de enskilda biståndsinsatserna måste på ett helt annat sätt än tidigare få styra biståndets utformning och storlek. Det är endast när så sker som svenskt bistånd ger den hjälp som är syftet. Detta gör att det nuvarande enprocentsmålet inte bör ha den överordnade betydelse som det ofta ger. Enprocentsmålet kan i själva verket ge upphov till ineffektiviteter i vad gäller användandet av biståndsanslagen genom att sätta utgiftsnivån i förgrunden framför innehållet i biståndsarbetet. De stora reservationerna på biståndsanslaget visar att biståndsverksamheten inte låter sig styras av utbetalningsmål. Det är av största betydelse att biståndsprogrammen utformas så att anslagsgivningen kommer i fas med de utbetalningar förbundit sig att göra. finns reservationer på de anslag som avser internationellt utvecklingssamarbete på nära . Till en del förklaras dessa reservationer av att i många fall måste förbinda sig för mer långsiktiga insatser, men alltför stora belopp förs i reservation därför att mottagarländerna inte har kapacitet eller möjligheter att bedriva den verksamhet som bidragen avser att täcka. Vi föreslår för en ram på 9265 milj. kr. vilket motsvarar av BNI. Regeringen föreslår en biståndsram om 10350 milj. kr. motsvarande av BNI. utbetalningar uppgick till belopp motsvarande av BNI. Vi har en i förhållande till regeringen delvis avvikande uppfattning om 20 hur de svenska biståndsinsatserna bör göras. Vi har vid vår beräkning av an- Mot. slagen i huvudsak reducerat betalningsbalansstödet och biståndet till Viet- U225 narn som föreslås upphöra. Regeringen har i årets budgetproposition anammat delar av de synpunkter vi tidigare framfört rörande det svenska biståndets inriktning men drar enligt vår mening inte konsekvenserna därav på ett sådant sätt att omvärlden får en klar uppfattning om vår strävan i vad gäller den önskvärda utvecklingen i mottagarländerna. Regeringen döljer genom att under rubriken program sammanföra frågor som demokrati, miljö, hälsofrågor, kultur- och massmediafrågor, energi, kvinnofrågor och resultatvärdering vilken ambition man har. Regeringen avser att senare besluta om fördelning av medel till olika delposter. Därigenom sker fördelningen i former som lämnar utan ett reellt inflytande över stora delar av biståndsgivningen. Vi anser att en sådan hantering av dessa viktiga frågor är oacceptabel. Vi hävdar att inflytande över biståndsmedlens inriktning inte får gå förlorad. På motsvarande sätt tenderar regeringen att utöver de fastställda landramarna lämna betalningsbalansstöd och katastrofbistånd som de facto av mottagarländerna kan komma att uppfattas som en del av den landbaserade biståndsramen. Denna utveckling är enligt vår mening felaktig och skadlig genom att mottagarländer kan ledas in på ett biståndsberoende som hämmar en sund utveckling baserad på landets naturliga resurser. Vad vi här anfört om möjligheter att påverka användningen och fördelningen av biståndsanslagen bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi föreslår en inriktning av de svenska biståndssatsningarna som innebär en klarare markering av de utgångspunkter för svenskt bistånd som vi redovisar i denna motion. I konsekvens med vår inställning till systemet med landprogrammering föreslår vi ej några höjningar av anslagen till landramar. Denna form av bistånd bör successivt få en mindre tyngd till förmån för ett mer ämnes- och projektinriktat bistånd. Bilateralt utvecklingsarbete genom SIDA budgetåren 1987/88-1988/89 (milj. Medelsram Vårt förslag 1987/88 till regeringens förslag till medelsram 1988/89 4(X) Miljö, markvård och energi Katastrofer m. m. Särskilda program m. m. För projektbistånd till vissa länder föreslår regeringen att 50 milj. kr. avsätts för detta ändamål. De medel som anvisas för särskilda projekt bör enligt vår mening kunna användas i medelinkomstländer som inte kan bli aktuella för fast bistånd. Till denna grupp av medelinkomstländer hör länder som och . Till dessa länder kan projektbistånd vara aktuellt, vilket enligt vår mening då bör förmedlas via BITS. Vidare kan anslag för den typ av utvecklingsinsatser som kan bli aktuella och utgå ur de av oss föreslagna anslagen: demokratiseringsändamål och anslaget för miljö och markvård. Vi föreslår därför att 30 milj. kr. av anslaget för särskilda projekt överförs till BITS för bl. a. dessa ändamål. För att syftet med det projektinriktade biståndet skall uppnås krävs en effektiv projektadministration. Flär kan noteras att SIDA:s administrationskostnader uppgår till av anslaget. SAREC:s andel för dessa kostnader är medan BITS har en administrativ kostnad som motsvarar 0,av anslaget. Vi har ovan redovisat varför ingen ny landram bör anvisas för det land- 22 ramsprogrammerade biståndet till . Inte förrän de vietnamesiska Mot. trupperna helt dragit sig tillbaka från kan och bör fortsatt bi- U225 Detta bör i så fall i första hand ske i form av humanitärt bistånd. Erfarenheterna av det svenska biståndsarbetet i har innehållit dramatiska och beklagliga inslag. Inbördeskriget mellan MPLA och UNITA fortgår med stöd från och , resp. . Det svenska biståndet får enligt vår mening inte ha en utformning som innebär ett direkt stöd till en regim som handlar i strid med de svenska biståndspolitiska målen. måste i sina kontakter verka för en nationell försoning mellan parterna och ge sitt bistånd en sådan inriktning att detta inte motverkas. Det svenska biståndets karaktär av humanitärt stöd och stöd för en demokratisk utveckling i södra bör förstärkas. Det landprogrammerade biståndet bör i konsekvens härmed reduceras. Vi föreslår att landramen för biståndet till sätts till 100 milj. kr. i pågår ett inbördeskrig som motverkar effekterna av det bistånd som landet erhåller, och den kommunistiska regimen för bl. a. en felaktig jordbrukspolitik som ytterligare motverkar den inhemska livsmedelsproduktion som annars varit möjlig. Behovet av humanitärt bistånd är stort. Rapporter visar att ånyo går mot där skördar slår fel och människor åter kommer att lida stor nöd. Det är viktigt att landet får hjälp att under fredliga förhållanden bygga upp en infrastruktur som kan bidra till en bättre framtida utveckling. Det är emellertid viktigt att biståndet inte får en utformning som innebär ett stöd till totalitära regim. De försök som gjorts att få den kommunistiska regimen att inse att dess jordbrukspolitik får förödande konsekvenser inte bara för landets bönder utan för livsmedelsförsörjningen och landets utveckling har tydligen varit förgäves. Vi biträder därför regeringens förslag att avveckla . Inom ramen för katastrofbiståndet och stödet till enskilda organisationer kan ökade behov av akut stöd till de svältande tillgodoses. Vi föreslår att ramen för det landbaserade biståndet till sätts till 100 milj. kr. utveckling har präglats av en tillväxt av BNP som ligger nära de officiella målen. För del är handeln med andra länder av stor betydelse. En reducering av handelshinder i enlighet med vad vi ovan anfört skulle enligt vår mening vara ett betydande stöd för utvecklingen. En större del av biståndet till kan ske via BITS. Vi föreslår att landramen för sätts till 300 milj. kr. I kvarstår svårigheterna att bedriva biståndsarbetet på ett effektivt sätt. bidrar till insatser på kommunikationsområdet som enligt vår mening kan komma att bli till fördel för den vietnamesiska ockupationsmakten. Vi föreslår att landramen för sätts till 50 milj. kr. Situationen i Mogambique inger allvarliga farhågor. Enligt uttalanden av biståndsministern överväger regeringen att låta det svenska biståndet användas i former som skulle innebära stöd till lastbilar, radioutrustning och kläder att användas av armén. Detta får enligt vår mening inte ske. Vi förordar att landramen till sätts till den av regeringen föreslagna nivån men anser att utvecklingen av de svenska biståndsinsatserna nu måste följas med största uppmärksamhet. Vi anser att en särskild redovisning bör Mot. göras av vilken inriktning och vilken effekt det svenska biståndet i Mogam- U225 bique har för landets utveckling. I är uppföljningen av Arias fredsplan - eller med en formellt riktigare beteckning - Esquipulas II - av avgörande betydelse för vad som händer . Den förutsätter en nationell försoning och demokrati. Det är enligt vår mening nödvändigt att Arias fredsinitiativ får en reell möjlighet att verka. har en BNP per capita som ligger över genomsnittet för SIDA:s programländer. Det är därför mer motiverat att en större del av utvecklingssamarbetet kanaliseras via BITS som ett stöd för en fredlig och demokratisk utveckling i enlighet med fredsplanen i hela . Vi föreslår att landramen till fastställs till 100 milj. kr. kan enligt rapporter dessutom katastrofbistånd vara befogat för att motverka effekterna av ett katastrofalt skördeutfall i en redan dåligt fungerande ekonomi. Biståndet till är enligt vår mening dessvärre inte framgångsrikt. Det har tvärtom konserverat strukturer som motverkat utvecklingen och framför allt genom kollektivisering och statlig styrning av jordbrukspriserna utarmat landsbygden. Landet har fått i svenskt bistånd. Bidragsramen bör enligt vår mening sättas till 400 milj. kr. Biståndsramen för bör enligt vår mening vara oförändrad dvs. 230 milj. kr. ledare har officiellt angivit att landet skall utvecklas som enpartistat. Behov föreligger enligt uppgift inte av att landet är en flerpartidemokrati. Utvecklingen är i strid med målen för den svenska biståndspolitiken. bör i sina insatser klart markera betydelse för fortsatta bidrag. Vi föreslår att landramen till sätts till 150 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den humanitära inriktningen av det svenska biståndet, 2. att om sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en helhetssyn på u-landssamarbete, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hinder mot teko-import,1] 3. att godkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbetet som förordas under , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Frihet och demokrati i Tredje världen, 1 1987/88:N327 5. att begär att regeringen låter utarbeta årliga demo- Mot. kratirapporter i enlighet med vad som anges i avsnittet Stöd för en U225 6. att beslutar att inrätta anslaget Stöd till en demokratisk utveckling och anslår 75 milj. kr. till detta för /89, 7. att hos regeringen begär att en parlamentarisk kommission inrättas med uppgift att följa den demokratiska utvecklingen i samarbetsländerna, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under Avveckling av bistånd, 9. att godkänner de riktlinjer för utvecklingsbiståndet som anges under rubriken , markvård och energi, 10. att under ett nytt anslag Miljö, markvård och energi för /89 anvisar ett anslag av 100 milj. 11. att godkänner de riktlinjer för utvecklingsbiståndet som anges under avsnittet Marknadsekonomi i u-land, 12. att godkänner de riktlinjer för biståndssamarbetet som anges under avsnittet "Samverkan med näringslivet, 13. att beslutar att importstödet skall bindas till upphandling i på sätt som förordats i motionen samt i övrigt godkänner vad som anförts under avsnittet Ökat återflöde, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Lokala kostnader, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnittet "Kvinnor i u-land, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnittet Enskilda organisationer, 17. att till enskilda organisationer för /89 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 50 milj. kr. förhöjt anslag av 575 milj. 18. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att analysera möjligheten att införa avdragsrätt för gåvor till biståndsarbetet enligt vad i motionen anförts, 19. att godkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbetet som anges under avsnittet Katastrofbistånd, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Immunbristsjukdomen AIDS, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnittet Nya samarbetsländer, 22. att godkänner de riktlinjer för biståndet som anges i avsnittet , 23. att beslutar att inga nya medel för /89 skall tillföras landramen för , 24. att begär att regeringen låter utarbeta en vitbok om de svenska biståndsprojekten i , 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i 25 motionen anförts om Multilateralt bistånd. 26. att för särskilda insatser för skuldtyngda länder an- U225 visar ett i förhållande till regeringens förslag 220 milj. kr. 27. att beslutar att befattningen som biståndsinspektör ånyo inrättas samt i övrigt godkänner vad som anförts under rubriken , 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Biståndsanslagen, 29. att beslutar att öka anslaget till BITS med 30 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag och att dessa medel tas från anslaget för projektbistånd, 30. att avslår att 50 milj. kr. anvisas för projektbistånd till vissa , 31. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 100 milj. 32. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 135 milj. 33. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 95 milj. 34. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 100 milj. 35. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 75 milj. 36. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 300 milj. 37. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 60 milj. kr.. 38. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 140 milj. 39. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 50 milj. 40. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 35 milj. 41. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 325 milj. kr.. 42. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 100 milj. 43. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 50 milj. kr.. 44. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 400 milj. 45. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 230 milj. 46. att beslutar att landramen för för /89 sätts till 150 milj. 47. att till Regionala insatser för /89 an visar ett anslag av 265 milj. kr.. Mot. 48. att till Humanitärt bistånd i för bud- U225 /89 anvisar ett anslag av 190 milj. 49. att anslår 320 milj. kr., till Humanitärt bistånd i , 50. att till Katastrofer m. m. för /89 anvisar ett anslag av 555 milj. 51. att för Särskilda program m.m. för /89 anvisar ett anslag av 144,8 milj. 52. att till u-krediter för /89 anvisar ett anslag som understiger det av regeringen föreslagna med 150 milj. kr. () () () () () () * t , j - . 2 Erfarenheter av utvecklingssamarbetet 1 3 Nytänkande behövs 2 4 Helhetssyn på u-landssamarbete 4 5 Handel och bistånd 5 6 Ett effektivare bistånd 6 7 Frihet och demokrati i tredje världen 7 7.1 Stöd för en demokratisk utveckling 8 7.2 Avveckling av bistånd 10 8 Miljö, markvård och energi 10 9 Marknadsekonomi i u-land 11 10 Samverkan med näringslivet 12 11 Återflöde i biståndet 13 12 Lokala kostnader 14 13 Kvinnor i u-land 14 14 Enskilda organisationer 15 15 Rätt till avdrag för enskilda personers bidrag till u-hjälpen.... 15 17 Åtgärder mot immunbristsjukdomen AIDS 16 18 Nya samarbetsländer 17 20 Avveckling av biståndet till 18 21 Multilateralt bistånd 18 23 Övriga u-landspolitiska insatser 19