mot · GC02Ub710 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub710 av och (båda fp) Utbildning i internationell hälso- och sjukvård har deltagit aktivt i internationellt hälsoarbete. Insatserna har varit av varierande slag, t.ex. stöd till uppbyggnad av primärhälsovården, basläkemedelsprogram, familjeplanering, bekämpning av olika sjukdomar som aids, malaria, smittkoppor och lepra, fortbildning av personal och hjälpinsatser vid katastrofer. För att arbetet skall lyckas fordras tillgång på välutbildad personal. Röda korsets sjuksköterskeskolas initiativ att fördjupa och utveckla internationella frågor inom hälso- och sjukvårdslinjen med inriktning mot allmän hälso- och sjukvård är därför välkommet. Vid har bland annat ett idématerial om internationell hälso- och sjukvård utarbetats som vägledning för vårdlärare. Vårdlärardagar och seminarier har anordnats för att öka intresset och sprida kunskaper och erfarenheter. Fristående kurser kallade Vårdutbildning och vårdarbete i ett internationellt perspektiv och Katastrofmedicin nationellt och internationellt har utarbetats och anordnas nu vid skolan. Intresset för dessa kurser har varit så stort hos olika intressenter att skolan nu utarbetat en utbildningsplan för en lokal utbildningslinje i internationell hälso- och sjukvård med inriktning mot bistånds- och katastrofarbete (40 poäng). Utbildningen är upplagd med en övergripande A-kurs och fördjupande B-kurs om vardera 20 poäng. För att få tillträde till kursen krävs förutom allmän behörighet till högskolestudier följande särskilda behörighetskrav: - svensk legitimation som sjuksköterska - sex månaders yrkesverksamhet som sjuksköterska för den som genomgått hälso- och sjukvårdslinjen 80 poäng eller vidareutbildning av sjuksköterskor enligt äldre studiegång alternativt - 18 månaders yrkesverksamhet som sjuksköterska för den som gått grundutbildning enligt äldre studiegång. Företräde till kursen ges den sökande som har ytterligare en påbyggnadsutbildning, administrativ utbildning eller lärarutbildning. Då språkkurser är mycket viktiga är kunskaper i ytterligare ett språk förutom engelska meriterande. I urvalet av de studerande kommer även intervjuer att användas. I A-kursen kommer att ingå ämnen som medicinsk och social antropologi, religionskunskap, transkulturell kommunikation, informations- och instruktionsmetodik, ledarskap och ekonomisk samt politisk historia. Vidare ingår hygien med mikrobiologi, infektionssjukdomar, tropikmedicin och tropikhy 1* 1988/89.3sami. tropikhygien, epidemiologi och familjeplanering. Fältstudier ingår som ett viktigt inslag. Under kurs B behandlas primärvårdsstrategier för utvecklingsländerna och ges fördjupande kunskaper om orsaker till natur- och krigskatastrofer. Här ingår också internationell flyktingpolitik, konventioner och avtal samt erbjuds fördjupande kunskaper om mödra- och barnhälsovårdens resurser, omfattning och syften. Fördjupade kunskaper lämnas bl.a. i tropikmedicin, obstetrik och gynekologi, pediatrik, nutrition, krigskirurgi, ortopedi och rehabilitering av katastrof- och krigsskadade. I kursen ingår också träning i vetenskaplig metodik. Efter genomgången kurs får man ett utbildningsbevis med examensbenämningen Högskoleexamen på lokala utbildningslinjen i Internationell hälso- och sjukvård (Bachelor of Science in International Nursing). i har godkänt kursen och den fanns med i anslagsframställningen från UHÄ. Med tanke på det internationella engagemang visat i hälso- och sjukvårdsfrågor är det förvånande att regeringen inte anvisat medel för utbildningen. Detta bör ske inför /91. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att ger regeringen till känna att ifrågavarande utbildning bör starta . () () 1988/89 Ub710