mot · GB02A473 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:A473 av m. fl. (s) om kvinnornas ställning på arbetsmarknaden i har, i likhet med de flesta övriga län i landet, upplevt en sjunkande arbetslöshet . Situationen på arbetsmarknaden i är dock fortfarande mycket ansträngd. Arbetsmarknaden för kvinnor i länet är sämre än vad som gäller för männen. Kvinnors situation i är dessutom sämre än vad som gäller för riket som helhet. Tabell: Förvärvsfrekvenser och arbetslöshet för kvinnor () () Kvinnornas antal har ökat på arbetsmarknaden medan männens antal är oförändrat eller har minskat något. 1980 utgjorde kvinnorna av det totala antalet förvärvsarbetande, 1985 har andelen ökat till . Förvärvsfrekvensen har också ökat för kvinnorna och närmar sig nu riksnivån. 1980 låg länets förvärvsfrekvens 3,under riksgenomsnittet, 1985 ligger den under. Det är emellertid stor skillnad på förvärvsfrekvenserna mellan länets kommuner. kommun som har den mest varierade arbetsmarknaden har också den högsta förvärvsfrekvensen för kvinnor i länet, 76,5, vilket är densamma som den genomsnittliga nivån i riket. Sämst arbetsmarknad för kvinnor har som ligger under riksgenomsnittet. Mellan dessa två finner man glesbygdskommunerna , och i ett intervall , tre Mot. kommuner med förhållandevis ensidig industri. hamnar i ett intervall och slutligen , och med de högsta förvärvsfrekvenserna som ligger . Kommunernas struktur och arbetsmarknad avspeglar sig tydligt i förvärvsfrekvenserna. Även arbetslöshetssiffrorna visar på en sämre arbetsmarknad för kvinnorna. Andelen arbetslösa kvinnor är högre än andelen män. var andelen kvinnor utan arbete 3,mot 2,för männen. Motsvarande siffror för riket var för kvinnorna och för männen. I absoluta tal innebär det att närmare 700 fler kvinnor än män var arbetslösa. Antalet arbetslösa kvinnor har minskat ganska lite medan fler män har fått arbete. Så kommer också att vara fallet under överskådlig framtid eftersom de flesta lediga platser som anmäls ligger inom den tekniska sektorn som kvinnorna saknar utbildning för. Enligt tillgänglig statistik har inga större förändringar skett i flickors utbildningsval. examinerades 25 flickor från tvååriga yrkestekniska linjen i länet - av totalt 1717 flickor. Något fler, 83 st. kom från de tre- och fyraåriga tekniska linjerna. Det är främst på den teoretiska tekniska linjen som antalet flickor ökat märkbart . De problem som uppmärksammats för att få fler flickor att välja yrkestekniska linjer kvarstår i stor utsträckning. Det finns dock en del undantag. I pågår ett försök med en verkstadsteknisk linje enbart för flickor i samarbete med länsarbetsnämnden. I de fall där man gjort extraordinära insatser vid linjevalet i har man också fått resultat i form av fler sökande. I länet bedrivs flera projekt i syfte att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Utgångspunkten är att vidga kvinnornas arbetsmarknad genom att söka påverka kvinnor att välja mer otraditionella utbildningar och yrken samt att ge stöd till kvinnliga företagare. De områden där det efterfrågas arbetskraft finns inom de tekniska yrkesområdena. För att kvinnor i större utsträckning skulle kunna få arbete i länet behövs därför insatser inom flera områden som styr mot denna sektor. Det innebär bl. a. att insatser skall riktas mot att förmå kvinnor att välja andra yrken än de traditionellt kvinnliga att öka kvinnors kunskap om ny teknik att förmå företag att anställa kvinnor inom mansdominerade områden och se till att kvinnan trivs och stannar kvar att stödja kvinnor att skaffa sig utbildning och ökat självförtroende att få flickor att pröva på teknik och att våga välja pojklinjer att stödja flickor som gjort otraditionella val att stanna kvar på dessa linjer att hjälpa dessa flickor att få jobb inom det område de utbildat sig för. Dessutom bör särskilda åtgärder vidtas för att stödja kvinnlig företagsamhet i länet - göra försök med alternativa företagsamhetsformer såsom kooperativ för kvinnor nya former prövas för att skapa sysselsättning för kvinnor i glesbygd. Det pågår flera projekt inom dessa områden i länet. Positiva resultat har Mot. uppnåtts inom de områden där särskilda insatser gjorts. påbörjade och genomförda projekt visar emellertid att uppföljning och fortsättning är ytterst viktig, så att en gång uppnådda resultat inte faller i glömska. Tyvärr blir de projekt som genomförs ofta av engångskaraktär. För att få genomslag på lång sikt måste åtgärder därför sättas in med större bredd och en planering med större målinriktning genomföras. Detta kräver att särskilda öronmärkta projektmedel avsätts , så att förutsättningar för kontinuitet skapas i det pågående arbetet. Det är också rimligt att regionalpolitiska hänsyn tas vid fördelning av de medel som avsätts för dessa åtgärder. Medel bör i första hand riktas till de län där sysselsättningsproblemen för kvinnor är störst och mest akuta. Med stöd av vad som sagts ovan bör ett utökat anslag för projekt som syftar till att stärka kvinnors arbetsmarknad i avsättas . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för att stärka kvinnors arbetsmarknad i . () () () Axel () () ()