mot · GB02Fi708 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi708 av och () om beräkningsunderlaget för finansplanen m. m. Tjänstesektorns andel av BNP ökar kontinuerligt och är uppe i . blir vårt utlandsberoende alltmer markant. Vår totala import motsvarar av BNP, vilket gör oss till ett av de mest importberoende länderna i världen. Vi behöver därför exportera en stor del av det vi producerar för att betala för vår import. Utveckling av exporterbara varor och tjänster är därför helt avgörande för om ska kunna behålla och höja sin levnadsstandard. exporterar vi huvudsakligen varor. av vår totala export registreras som varuexport. Eftersom tillverkningsindustrins andel av produktionen minskar kan man anta att det blir svårt att upprätthålla tillräcklig exportvolym för att betala för vår växande import. Vi måste därför i högre utsträckning än exportera tjänster. Att stimulera tjänsteföretagen till internationalisering är därför en av de viktigaste näringspolitiska uppgifterna vi står inför. Och det gäller inte enbart för svenska tjänsteföretag att bli konkurrenskraftiga på utlandsmarknaden utan också att kunna stå pall när de utländska företagen vill in och sälja sina tjänster i . Det senare är en utveckling som vi kommer att stöta på i en allt ökande utsträckning. Kort sagt, vill vi bevara företagsamhet och sysselsättning i så måste tjänsteföretagen exportera mer. Att utveckla exportdugliga tjänsteföretag utvecklas på hemmamarknaden. Där prövar man sin affärsidé, utvecklar personell och kommersiell kompetens samt bygger upp de resurser som behövs för en långsiktig exportsatsning. För att öka vår tjänsteexport måste vi således först se till att tjänsteföretagen får goda verksamhetsförutsättningar i . Ett första steg är att ge tydliga signaler om att man ser tjänsteföretagen som potentiella exportföretag och därmed oerhört viktiga för vår ekonomiska utveckling. Sådana signaler bör ges i alla tänkbara politiska handlingar och dokument såsom långtidsutredningar, finansplaner, officiella delegationsresor etc. I detta syfte bör man exempelvis se över modeller som används i långtidsutredningar och finansplaner i syfte att förbättra input vad gäller tjänsteföretagen och därmed också få en mer sann bild av ekonomin och dess utveckling. Likaså bör tjänstesektorn presenteras på samma sätt som indu ges alltför ofta en presentation enbart av industrins utveckling, investeringar, etc. Detta konserverar inställningen att tillverkningsindustrin är den mest betydelsefulla delen av näringslivet och försvårar åtgärder som underlättar tjänsteföretagens verksamhet. Man bör även ge i uppdrag att utveckla en mer rättvisande bild av tjänstesektorn, dess struktur, länderfördelning och utveckling. Den statistik som riksbank tar fram genom sitt BOK Il-system är alltför inriktad på att få en rättvisande bild av bytesbalansen, vilket inte är detsamma som en bra bruttobild av tjänsteexporten. Därefter bör ett antal konkreta förändringar vidtas i syfte att visa att man verkligen vill göra något. Sådana åtgärder är: - En översyn av lagen om medbestämmanderätt i syfte att underlätta upphandling av externa tjänster (§ 19). Upphandling av tjänster görs för att förbättra effektiviteten hos köparen. medför den en vidgad marknad för tjänsteleverantörerna, vilket förbättrar deras möjligheter till expansion och lönsamhet som sedan i sin tur kan leda till export. - En översyn av arbetsförmedlingslagen. Denna kan ha negativa konsekvenser för tjänsteföretag som arbetar på ett annat sätt än det traditionella. En rad företag, framför allt konsultföretag av alla de slag, utför en stor del av sitt arbete hos kunden snarare än på sitt eget kontor. I vissa fall har detta kommit att tolkas som om syftet med verksamheten är att skaffa den egna personalen anställning hos kundföretaget, dvs. i princip som illegal arbetsförmedling. Denna tolkning kan försvåra verksamhetsmöjligheterna för kontorsserviceföretagen. Deras verksamhet har i ett antal domar klassats som illegal arbetsförmedling. Personalen i dessa företag är anställda i resp. kontorsserviceföretag och vill också så vara. Verksamheten bör därför inte betraktas som arbetsförmedling i gängse mening. Lagen bör därför ses över så att man inte i onödan försvårar idéutveckling och arbetsförutsättningar i tjänsteföretagen. Personal i tjänsteföretag är ju inte som i industriföretag bundna till produktionsanläggningar i fabriker, utan kan vara mer innovativa i sina arbetsmetoder. En stor andel av tjänsteföretagen är mycket känsliga för nedgång i efterfrågan genom att tjänster inte kan produceras och läggas på lager. Denna i varuproducerande företag naturliga konsolideringsform finns således inte på grund av tjänsternas natur. Därtill är ju varulager skattemässigt gynnade genom generösa nedskrivningsregler. Tjänsteföretag har en liten kompensation genom den s. k. resultatutjämningsfonden. Den ger dock inte tillnärmelsevis samma konsolideringsnivå som varulagervärderingsreglerna. Det är därför viktigt nu när företagsbeskattningen ses över att tjänsteföretagens möjligheter till stabil utveckling inte försvåras genom ett slopande av resultatutjämningsfonden. I den mån någon form av konsolidering genom varulagren kommer fortfara att finnas så bör balans skapas genom ett behållande av resultatutjämningsfonderna så att konsolidering för tjänsteföretagen kan ske på en motsvarande nivå. Tjänsteföretagens regionala fördelning har ägnats stor uppmärksamhet då den största tillväxten har skett i storstadsområdena. 1987/88 Fi708 Vissa typer av tjänsteföretag har svårt att existera annat än där de stora fö- Mot. Andra tjänsteföretag kan arbeta mer på distans eller Fi708 inrikta sig på lokala kundgrupper som hushåll eller företag i orten. Den senare typen av tjänsteföretag bör stimuleras att utvecklas så att de kan existera utanför de stora tillväxtregionerna. Med stimulans menas att de åtminstone inte diskrimineras i det existerande regionalpolitiska åtgärdspaketet. Tjänsteföretag är ju till sin natur sysselsättningsintensiva så de borde prioriteras om man eftersträvar en jämnare regional fördelning av sysselsättningen. Men fortfarande har vi en del begränsningar kvar, t. ex. i reglerna för utvecklingsfonderna. Dessa för tjänsteföretagen gjorda begränsningar bör därför slopas. När omsättningsskatt infördes på aktiehandeln kom den även att drabba utlänningars handel med svenska aktier. Detta har medfört att utlänningar väljer att handla med svenska aktier genom utländska banker och fondkommissionärer. Detta innebär dels minskade tjänsteexportintäkter på ca , dels, vilket är allvarligast, en minskad kunskap och ett avtagande inflytande över denna del av den svenska aktiehandeln. Ambitionen att göra Stockholmsbörsen till en internationellt konkurrenskraftig börs omintetgörs genom denna skatt. De små skatteintäkter som kan tas in på denna handel kan inte kompensera dessa negativa effekter. Omsättningsskatten på utlänningars aktiehandel bör därför slopas. När reglerna för befrielse av beskattning i vid utlandstjänstgöring gjordes om kom en hel del formuleringar att försvåra för exportföretagen i stället för att underlätta, vilket var syftet. a. gäller det kravet på att anställningen skall vara på ett s. k. fast driftställe. Eftersom bearbetning av en viss marknad ofta sker i flera länder är detta ett krav som inte är anpassat till hur marknadsbearbetning sker i verkligheten. Dessa regler bör därför ses över för att undanröja sådana försvårande hinder. Gällande regler för de allmänna investeringsfonderna innebär att endast företag som bedriver industriell tillverkning får ta investeringsfondsmedel i anspråk för täckande av kostnaderna för tekniskt och naturvetenskapligt forskningsarbete samt kostnader för utbildning av arbetstagare hos företaget. Enligt vår mening bör därför även tjänsteproducerande företag ha rätt att ta i anspråk investeringsfondsmedel för de ändamål som anges 5§, moment e och lagen om allmän investeringsfond (1979:609) ändras i enlighet därmed. I tjänsteproducerande företag är arbetskraften företagets investeringskapital. Företaget står och faller med tillgången till kunnig personal. Därför är utbildning och vidareutbildning av arbetstagarna inte bara en önskvärd utan även en nödvändig investering för framtiden. För tjänsteproducerande företag är forskningsarbete minst lika betydelsefullt som för företag med industriell tillverkning. Det är genom att ständigt ligga steget före som våra tjänsteproducerande företag kan komma ut på världsmarknaden och bidra till importinkomster. Ett genomförande av ovanstående åtgärder skulle på ett mycket tydligt sätt markera en förändrad inställning till tjänsteföretagen och dessutom 4 positivt bidra till deras utveckling mot exportföretag. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av beräkningsunderlaget till finansplan m. m., 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en förbättrad tjänsteexportstatistik, [att hos regeringen begär en översyn av medbestämmandelagen,1] [att hos regeringen begär en översyn av arbetsförmedlingslagen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av resultatutjämningsfonder,2] [att av regeringen begär förslag avseende förändringar i reglerna om regionala utvecklingsfonder,3] [att beslutar om ändring i lagen om allmän investeringsfond (1979:609) i enlighet med vad som förordats i motionen.2] () () 1 1987/88:A715 2 1987/88:Sk345 3 1987/88:N231 1987/88 Fi708