ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02A202 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A202 av () om anställning med lönebidrag Situationen för arbetshandikappade har försvårats och bestämmelserna för anställning med lönebidrag bör därför ses över. Genom kontakter i och har jag kunnat konstaterat att så är fallet. Arbete är en central punkt för människan i samhället, och kanske allra viktigast för en person med handikapp. Även om arbetslösheten har sjunkit , har den tyvärr ökat vad gäller arbetshandikappade. Detta kan inte få fortgå, utan mer resurser måste ställas till länsarbetsnämndernas förfogande. De handikappade bör få chansen att komma ut i arbetsgemenskapen, som kan ge mycket stimulans i livet. Ett stort hinder är det tak för lönebidragsanställningar i ideella organisationer som fastställts. För del har länsarbetsnämnden överskridit den kvot med ca 80 st. som tilldelats länet. För att komma ner till rätt nivå kommer det att vara anställningsstopp . Det bedrivs olika projekt för att bereda arbetshandikappade ungdomar arbete, men när dessa är färdigutredda så finns inga möjligheter för ungdomarna att få arbete. Detta slöseri med utredningsresurser och rundgång för de drabbade personerna kan jag som politiker inte acceptera. Många ideella föreningar har byggt ut sin verksamhet i tron att man skulle få behålla den lönebidragsanställde och har ingen ekonomisk möjlighet att anställa någon annan. Man bör därför överväga att höja taket för lönebidragsanställning för ideella föreningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bestämmelserna för anställning med lönebidrag bör ses över och att länsarbetsnämnderna får större resurser till sitt förfogande för att kunna få ut fler arbetshandikappade på den öppna marknaden.
mot · GB02A204 · 1988-01-20 00:00:00 — 1987/88 :A204 av m. fl. (s) om högskoleutbildning som arbetsmarknadsutbildning Brister på tekniker av olika kategorier framstår som ett allt större hinder för industrins utveckling och expansion. För att öka rekryteringsunderlaget för civilingenjörsutbildningen, men även övrig teknikutbildning på högskolenivå, är det nödvändigt att nya grupper bereds ekonomiska möjligheter till vidareutbildning. För många är studiefinansieringen helt avgörande för om han/hon har råd att skaffa sig en utbildning. Enligt arbetsmarknadskungörelsen kan arbetsmarknadsverket (AMV) bevilja utbildningsbidrag för utbildning upp t. o. m. gymnasienivå. Sedermera har bestämmelserna lättats något, så till vida att AMV kan bevilja utbildningsbidrag för viss högskoleutbildning, (enstaka kurser upp till högst 40 poäng). Utbildningen skall vara industriinriktad och får ej vara en del av en utbildningslinje. Enligt vår uppfattning skulle rekryteringsbasen för högre teknisk utbildning breddas väsentligt om industriinriktad högskoleutbildning upp till 120 poäng kunde genomföras som arbetsmarknadsutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskoleutbildning som arbetsmarknadsutbildning. () () () () ()
mot · GB02A208 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A208 av m. fl. om upphävande av lagen om byggnadstillstånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Bo211 hemställs att beslutar avskaffa lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m. m. () () () () () 1 1987/88, 3 sami.
mot · GB02A209 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A209 av m. fl. om de handikappades tillgång till arbetsmarknaden, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So615 hemställes 1. att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av att handikappades tillgång till arbetsmarknaden underlättas 2. att beslutar slopa taket för lönebidragsanställningar i ideella organisationer () (c) () () () () ()
mot · GB02A210 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:A210 om bidrag till arbetslösa som startar egen rörelse Att starta eget företag kan vara stimulerande men också otryggt. För många arbetslösa ungdomar är det emellertid ett steg ut ur arbetslöshet. En ungdom som har en bra affärsidé och är beredd att starta en egen verksamhet har möjlighet att få hjälp . För att erhålla bidrag måste den sökande ha fyllt , vara arbetslös och anmäld som arbetssökande till arbetsförmedlingen. Vidare krävs att den sökande inte kan få ett lämpligt arbete och inte är aktuell för någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Bidraget som beviljas utgår med ett belopp som motsvarar ersättningen från arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd. Ur skattesynpunkt betraktas bidraget som inkomst av tjänst och är skattepliktigt, sjukpennings- och ATP-grundande. Innan ett bidrag beviljas har det skett en prövning av affärsidén med tanke på att den skall ge varaktig sysselsättning och en tillfredsställande lönsamhet. I och då särskilt i inlandskommunerna är ungdomsarbetslösheten särskilt stor. Många yngre människor försöker sig här på att starta egna företag. Affärsidéerna är i många fall enkla att bedöma medan lönsamheten i de flesta är svår att bedöma. Det är svårt att få ett nystartat företag att bli så inarbetat att det ger inkomster som både täcker företagarens lön och övriga omkostnader i företaget. har i en rapport visat att antalet konkurser stigit kraftigt samt att det övervägande antalet konkurser är att hänföra till enmansföretag eller företag med mycket få anställda samt att flertalet av de som gick i konkurs var nystartade företag. Det vore därför angeläget att de som startade nya företag hade stöd så företaget hann stabilisera sig något innan det skall ge både lön och kostnadstäckning i övrigt. Bidrag till nystartade företag borde kunna beviljas av . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av möjligheterna att förlänga den tid under vilket bidraget till nystartade företag skall utgå.
mot · GB02A211 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:A211 av m. fl. om statsbidrag till kulturminnesvård i form av beredskapsarbete Enligt förordningen (1981:447)om statsbidrag till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan statsbidrag utgå eller för de överkostnader som uppstår i samband med vård av aktuellt objekt. I allmänhet rör det sig om byggnadsarbeten på kulturhistoriskt värdefulla byggnader. disponerar totalt för denna verksamhet. Medlen avser hela landet och är helt otillräckliga. Under en lång följd av år har den kulturinsats som bevarandet av gamla, fina byggnader innebär kunnat ske genom att arbetet utförts som beredskapsarbete. har visserligen omfattningen varit låg med hänsyn till arbetsmarknadsläget, men inte desto mindre angelägen. I budgetpropositionen föreslår arbetsmarknadsministern att gällande regler för beredskapsarbeten skall ändras så statsbidrag alltid skall utgå i enlighet med de regler som gäller för beredskapsarbeten. kan statsbidrag utgå i enlighet med ordinarie författning dvs. i det här fallet med 90 eller . Att på det sätt som föreslås minska möjligheterna att bevara värdefulla kulturminnesmärken utan en väsentlig förstärkning av resurser är djupt olyckligt. Mot denna bakgrund bör möjligheten kvarstå att få statsbidrag för kulturminnesmärken enligt nuvarande ordinarie förordning, även när arbetet utförs som beredskapsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bibehållande av nuvarande statsbidrag för beredskapsarbeten. () () () Axel ()
mot · GB02A212 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:A212 av m. fl. (m, fp, c) om fristående arbetsförmedlingar För att förhindra att arbetsförmedling bedrivs i förvärvssyfte har staten tagit monopol på arbetsförmedling här i landet. Genom utformningen av arbetsförmedlingslagen har emellertid inte bara sådan arbetsförmedling som upptar avgifter från den arbetssökande förbjudits utan även sådan arbetsförmedling som bekostas av arbetsgivaren och därigenom skulle vara avgiftsfri för den sökande. Trots att arbetsgivarna enligt lag är skyldiga att anmäla lediga platser till arbetsförmedlingen, tillsätts alltjämt endast en mindre del av de lediga platserna med hjälp av förmedlingen. Orsakerna till detta är flera. En är att arbetsförmedlingen inte rimligen hinner med s. k. kort-varselanställningar och saknar specialistkunskap i tillräcklig omfattning. Arbetsförmedlingsmonopolet är olyckligt ur flera synvinklar. Den främsta är att verksamhet som inte utsätts för stimulerande konkurrens tenderar att stagnera. Hur många goda förslag som än internt förs fram inom monopolet kan detta aldrig ersätta den kreativitet som skapas när konkurrensliknande förhållanden råder. Det finns ingen orsak att utesluta samma goda påverkan på AMS som hade på landstingens öppenvårdspolitik om arbetsförmedlingsmonopolet uppluckrades. Ett annat skäl att luckra upp monopolet är att dagens lagstiftning inte är anpassad till tjänstesamhället. Detta har fått till följd att ex.vis seriösa skrivbyråer, vars tjänster är praktiskt taget oundgängliga för arbetsgivarna, fortfarande av myndigheterna betraktas som olaga förmedlare av arbetskraft. Mot denna bakgrund bör samhället se på möjligheterna att tillåta ett system med fristående arbetsförmedlingar för specifika yrkesområden såsom artister, fotomodeller m. fl. som ställer krav på specialistkunskap hos förmedlingarna och vars förmedlingsbehov den offentliga arbetsförmedlingen därför har svårt att fylla. Verksamheten skulle kunna finansieras med avgifter från de företag som anlitar förmedlingen i fråga. Ett försök med ett sådant system bör kunna ge värdefulla impulser till den allmänna arbetsförmedlingen. Vidare bör skrivbyråverksamhet inte längre betraktas som olaga arbetsförmedling. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning med uppgift att utreda möjligheterna att på försök tillåta fristående arbetsförmed lingar för specifika yrkesområden i enlighet med vad som i motionen Mot. 1987/88 anförts. () ()
mot · GB02A213 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:A213 av m. fl. (fp, m, c) om lönebidragen vid anställning av arbetshandikappade Var 10:e människa som söker arbete vid arbetsförmedlingarna har någon form av arbetshandikapp. har i genomsnitt inte mindre än 30 000 arbetshandikappade sökt arbete vid arbetsförmedlingarna. Av dessa har bara en mycket liten del fått en möjlighet att arbeta på den öppna arbetsmarknaden. De övriga har bl. a. placerats i arbetsmarknadsutbildning, , beredskapsarbete eller skyddat arbete. För återstoden har förtidspensionering blivit en allt vanligare lösning. Den skyddade verksamheten bedrivs under en enda huvudman, . Denna har expanderat från drygt 22 000 anställda till ca 28 1986. För statliga myndigheter, kommuner och enskilda företag finns stödformen anställning med lönebidrag. Detta bidrag varierar dock beroende på om det är en statlig institution som anställer eller om det är ett enskilt företag eller en kommun. har emellertid stora som små företag blivit mindre intresserade av sådana anställningar. Den främsta förklaringen till denna utveckling är lönebidragssystemet. anställer folk är lönebidraget från staten . När statliga myndigheter anställer arbetshandikappade kan lönebidrag på utgå. När enskilda företag anställer kan de däremot bara få första året och därefter . Stödet får betraktas som introduktionsstöd. Denna snedfördelning inom bidragssystemet för anställning av arbetshandikappade har också uppmärksammats av arbetsmarknadsutskottet (AU 1985/86:11). Där hänvisas till att Statsrådet avser att låta genomföra en översyn av lönebidraget. Därvid bör, hävdar utskottsmajoriteten, bidraget också vara så konstruerat att det i enlighet med propositionens och motionernas intentioner ökar antalet placeringar i näringslivet, kommunerna och landstingen. Om samhällets önskan är att slussa ut så många arbetshandikappade som möjligt på den öppna marknaden måste emellertid bidragen till de enskilda företagen likställas med bidragen till statliga institutioner och kanske rent av till Samhällsföretag. Ett sådant bidragssystem skulle sannolikt reducera Samhällsföretag men i gengäld få de positiva effekterna att fler arbetshandikappade totalt sett fick arbete och dessutom på den öppna marknaden. Därtill skulle den konkurrenssnedvridande effekt som bidragen till Samhällsföretag har reduceras. Ökade statsutgifter bör inte uppstå då förhoppningsvis fler handikappade får arbete på den öppna marknaden i stället för att som arbeta inom statlig eller eller inom Samhällsföretag. Vi föreslår därför att markerar sin inställning till likvärdiga bidragssystem för näringsliv, stat och kommun avseende arbetshandikappade och att dessa bidrag skall vara så höga att de utgör ett attraktivt alternativ till Samhällsföretag. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om likvärdiga lönebidrag för anställning av arbetshandikappade i stat, kommun och enskilda företag. 1987/88 A213 () () (m) ()
mot · GB02A214 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:A214 av Hans Nyhage m. fl. (m, fp, c) om anslutningen till arbetslöshetskassa En viktig del i flertalet arbetstagares trygghetssystem utgörs av anslutning till en arbetslöshetskassa. Också för företagare finns erkända arbetslöshetskassor. För den som är medlem i en facklig arbetstagarorganisation går detta medlemskap med automatik medan det för icke fackföreningsmedlemmar gäller att dessa får anmäla sig själva och tillse att debiterad A-kassaavgift också betalas. Denna möjlighet används av ca 55 000 personer. Arbetslöshetskassorna är självständiga juridiska personer. Deras verksamheter regleras i lag om arbetslöshetsförsäkring. De allmänna tillämpningsföreskrifterna utfärdas av AMS som också är tillsynsmyndighet över A-kassorna. När det gäller finansieringen av A-kassorna sker denna till via olika former av statsbidrag och resten via avgifter som betalas av den försäkrade. För de arbetstagare som inte är med i en facklig organisation råder ibland unika svårigheter att vinna inträde i A-kassorna. Trots att verksamheten till är finansierad av staten är A-kassorna inte skyldiga att hålla med speciella ansökningsblanketter utan ofta är inträdesansökan sammanfogad med anmälningsblanketten till den fackliga organisationen eller finns rent av på samma blankett. Att så kan ske hänger samman med den nära personalunion som råder mellan A-kassorna och de fackliga organisationerna. På grund av att staten inte på ett nöjaktigt sätt bevakar icke fackföreningsanslutna arbetstagares rätt att vinna inträde i A-kassorna kan det gå månader mellan det tillfälle då en arbetstagare, som ej vill vara med i en facklig organisation, ansöker om inträde tills detta beviljas trots att alla formaliteter är uppfyllda. Denna situation måste betraktas som ovärdig ett rättssamhälle. Om staten menar att A-kassorna skall stå öppna för alla arbetstagare som uppfyller de stipulerade kraven så är det statens sak att tillse att vissa arbetstagare inte får sin ansökan sinkad på grund av att vederbörande ej är medlem i en ideell organisation, i detta fall en facklig sådan. För att råda bot på den rådande situationen bör staten som motprestation till statsbidragen kräva att samtliga A-kassor inkluderande de som försäkrar företagare, tillhandahåller separata ansökningsblanketter för inträde i A-kassan samt att dessa automatiskt skall tillhandahållas alla arbetstagare och företagare som så önskar. Det skall räcka med ett telefonsamtal. Därtill skall en maximitid stipuleras inom vilken en A-kassa är tvungen att behand la en ansökan om inträde. På blanketten skall också finnas anvisningar till Mot. vilken myndighet som den ansökande skall vända sig för att få rättelse vid A214 eventuella fel begångna av A-kassan. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till reglering av A-kassornas verksamhet angående ansökan från arbetstagare eller företagare i enlighet med vad som i motionen anförts. Hans Nyhage (m) () ()
mot · GB02A215 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:A215 av m. fl. om översyn av reglerna för statsbidrag till beredskapsarbeten Arbete åt alla som vill och kan förvärvsarbeta är det övergripande målet för den ekonomiska politiken. Arbetslösheten har också pressats tillbaka som sysselsättningen stigit. är det land som nått allra längst i att kombinera en låg arbetslöshet med en hög sysselsättning. 1 landet som helhet är arbetslösheten nu genomsnittligt nere . I vissa områden finns statistiskt sett ingen arbetslöshet. Ett av dessa områden är . Trots att arbetslösheten så gott som helt avhjälpts finns det emellertid grupper som inte följt med. Så är t. ex. arbetslösheten bland kulturarbetare fortfarande stor. var 12,av medlemmarna i musikernas arbetslöshetskassa utan arbete. För teateranställda var motsvarande siffra . Också för bild- och formkonstnärerna, som inte har någon arbetslöshetskassa, är läget mycket bekymmersamt. Betydande resurser satsas nu av bl. a. i form av beredskapsmedel för att komma till rätta med även dessa kvarstående problem på arbetsmarknaden. Reglerna för beredskapsarbete är dess värre inte alltid så väl anpassade för arbete inom kultursektorn, varför vissa problem kan uppstå t. ex. betr. beredskapsanställningens omfattning och utformning. Det är viktigt att samhällets medel även på detta område används på ett smidigt och effektivt sätt så att de gör största möjliga nytta. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör föranstalta om en översyn av reglerna för statsbidragen för sysselsättningsskapande åtgärder bl. a. bland kulturarbetare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av reglerna för sysselsättningsskapande åtgärder.
mot · GB02A216 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:A216 av och () om tillämpningen av främjandelagen Generella siffror över vårt lands arbetslöshet säger inte mycket om hur det ser ut för olika grupper. Handikappades arbetsmarknadssituation är svår och detta påtalas också av statsrådet i budgetpropositionen. I budgetpropositionen föreslås vissa resursförstärkningar för att skapa bättre möjligheter för handikappade att erhålla ett arbete. De resursförstärkningarna behövs. Under de år främjandelagen existerat, har den med några få undantag haft en mycket passiv roll. Man kan diskutera om lagen verkar genom att den överhuvudtaget finns, men statistiken över hur många handikappade som erhåller arbete när de besöker en arbetsförmedling visar inte på någon positiv trend, om man studerar den över . Statistik kan vara svårtolkad, men en sak torde dock vara uppenbar och det är att det inte blivit lättare för handikappade att få ett arbete. får inte längre undandra sig sitt fulla ansvar för att använda alla de instrument som de politiska beslutsfattarna ställt till förfogande till förmån för handikappade arbetssökande. Tillsammans med alla andra resurser måste en aktiv tillämpning av främjandelagen bli en naturlig del av arbetsmarknadsverkets insatser. Inom arbetsmarknadsverket utarbetas verksamhetsplaner. Det borde då vara naturligt att man inom ramen för dessa, utarbetar planer för hur fler handikappade i resp. län skall få arbete. I dessa planer bör finnas en redovisning över hur främjandelagen skall användas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att främjandelagen skall tillämpas på ett mer aktivt sätt än .
mot · GB02A218 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:A218 av och () om lönebidragen till allmännyttiga organisationer Lönebidragen till allmännyttiga organisationer föreslås begränsas i förhållande till nuvarande nivå. 1 stället vill man prioritera en satsning på lönebidragsanställningar där förutsättningarna anses goda för övergångar till anställningar utan bidrag. Man kan emellertid konstatera att de avtrappade lönebidragen som regeringen nu vill satsa på, för många handikappade arbetssökande inte fungerar som en tillräckligt bra stödform. De avtrappade lönebidragen är en bidragsform, som i första hand gynnar personer med relativt lindriga funktionshinder. Regeringen har i tidigare budgetproposition också klart markerat att lönebidragen till bl. a. allmännyttiga organisationer skall gå till personer med grava funktionshinder. Denna markering visar vilken roll man vill tilldela denna lönebidragsform. När det vanliga lönebidraget inte fungerar, så skall man använda ett bidrag med en högre lönesubvention. är det också så att det ofta är kö till sådana bidrag och att anslaget tar slut innan budgetåret är slut. Regeringens förslag till begränsningar av lönebidragen hos de allmännyttiga organisationerna i budgetpropositionen kommer bara att leda till att fler ställs utanför arbetsmarknaden. Det betyder att samhället ändå måste bidra till deras försörjning genom förtidspension. För den enskilde personen är det dock inte likgiltigt om de får sin försörjning genom förtidspension eller lönebidrag. Det har i många sammanhang dokumenterats hur avgörande det är för människans hela livssituation om man tillhör arbetsmarknaden eller inte. Detta förhållande är än mer markerat när det gäller handikappade, eftersom de p. g. a. handikappet lätt kan bli isolerade. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av lönebidragsplatser inom allmännyttiga organisationer.
mot · GB02A222 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A222 av och () om regler för anställning i s. k. inbyggda verkstäder Mot. Den totala arbetslösheten har enligt statistiken sjunkit till ca 91000 personer. Men trots detta har arbetslösheten bland de handikappade aldrig varit så hög, ca 37100 arbetssökande. Därtill kommer de som fått sjukbidrag och förtidspension. Samhället måste därför söka alla vägar för att möjliggöra att ökat antal handikappade får rätten till ett arbete. Ett sätt att tillmötesgå denna önskan är att organisera s. k. inbyggda verkstäder. De som erbjudits denna möjlighet är också mycket nöjda. är ett alternativ för svårplacerade arbetshandikappade att få sysselsättning i stället för förtidspension. Det har dock framkommit att många hellre skulle vilja arbeta på den öppna arbetsmarknaden. I en samhällsekonomisk analys över verksamheten 1984/85 har visat att den samhällsekonomiska vinsten varit ca 20 milj. kr. I en annan studie visar de att med en ökning av verksamheten 1984/85 skulle den samhällsekonomiska vinsten bli 88 miljoner eller per nyanställd. Därtill kommer den enskildes välfärdsvinst av att ha ett arbete, vilket inte går att mäta i pengar. har haft diskussioner med , eftersom man inom sin organisation har företag som är villiga att medverka i rehabiliteringsarbetet av det slag som erbjuds genom s. k. inbyggda verkstäder. Förutom förmånen att få ett arbete på den öppna marknaden kommer de ekonomiska effekterna av inbyggda verkstäder i de mindre företagen att innebära ännu större samhällsekonomiska vinster än dem som pekat på. Det har dock framkommit att gällande regler, att minst fem anställda måste finnas på varje arbetsplats, utesluter mindre företag. Detta är mycket olyckligt, eftersom just de mindre företagen kanske är särskilt lämpliga, då där ofta finns ett personligt engagemang från såväl företagsledning som de anställda, ett engagemang som av naturliga skäl inte åstadkommes på samma sätt i större företag. Vi erfar emellertid att det på olika håll i landet görs försök med färre anställda än fem från på ett antal företag. Förhandlingar med fackliga organisationer visar också på en uppluckring av den stelbenthet som förekommit. När speciella skäl finns kan de fackliga organisationerna tänka sig att inte alltid hävda kravet på att arbetsledning skall ingå när arbetstagare utpla- Mot. 1987/88 ceras. borde därför ändra sina regler så att även företag, som endast kan ta emot en eller två personer, kan komma i fråga för anställning av arbetshandikappade i s.k. inbyggda verkstäder. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att ändra sina regler så att färre arbetshandikappade än fem kan anställas i s. k. inbyggda verkstäder. () ()
mot · GB02A223 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A223 av m. fl. (m) om arbetsmarknadsstöd till kulturområdet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr238 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utnyttjandet av AMS-medel inom kulturområdet. hamre (m) () () () ()