mot · GB02Jo203 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo203 av och () om reservkraftverk inom lantbruket Den svenska försvarsbudgeten omfattar nästan . Men hur många tekniska hjälpmedel vi än utrustar oss med kan vi inte försvara oss om inte såväl militärerna som folket bakom linjerna har skor, kläder och mat. Den här motionen skall handla om en del av vår livsmedelsförsörjning. Sedan har produktionen av mjölk, kött, fläsk och ägg i hög grad centraliserats. av de ägg vi äter produceras vid s. k. äggfabriker och av det fläsk vi konsumerar kommer från s. k. svinfabriker. Även mjölkproduktionen sker nu i betydligt färre besättningar där medelkobeståndet i stället är större. Som exempel kan nämnas Vånga socken där en av oss motionärer bor. Där fanns 1945 ca 120 mjölkproducenter, 1984 fanns 18 och finns 9. Även om utvecklingen mot djurfabriker nu förhoppningsvis skall brytas, kvarstår det faktum att så här har vi det . Produktionen har inte bara centraliserats, den har också i mycket hög grad mekaniserats. Hönsen i en s. k. äggfabrik är helt beroende av att fläktsystemet går, och de överlever inte många timmars elavbrott. Även i större svinstallar dör djuren efter ca om fläktarna stannar. Vad gäller mjölkningen sker den numera i det övervägande antalet ladugårdar med releasersystem. Det betyder att mjölkmaskinerna inte kan köras med enbart remöverföring från traktorn. Ett elavbrott betyder alltså att korna inte kan mjölkas, vilket betyder att konsumenterna inte får någon mjölk. Det andra stora problemet när det gäller nötkreaturbesättningar är vattenförsörjningen. En ko dricker ca vatten . En medelbesättning på 25 kor behöver alltså vatten . De handpumpar som ofta fanns i ladugårdarna förr är lika skrotade som de gamla mjölkmaskinanläggningarna. Att på annat sätt forsla in dessa mängder av vatten är så gott som omöjligt, varför det bara återstår att släppa djuren lösa oberoende av årstiden. Även spannmålsproduktionen är mycket beroende av elström. Nästan all spannmål tas med skördetröska och behöver sedan torkas om den inte skall mögla. Antingen man använder varmlufts- eller kalluftstork måste fläktarna ha ström. De gamla självbindarna är skrotade och hästarna slaktade och konsten att slå med lie så gott som utdöd. Sammanfattningsvis: Utan elström kan vi inte klara vår livsmedelsförsörjning. Vid behandlingen av vår motion 1983/84:689 avslog näringsutskottet motionen med hänvisning till arbetet i kommissionen om elförsörjningens sårbarhet. Betänkandet Säker elförsörjning (SOU 1984:69) kom 1984. Kommissionen konstaterar: Frekvensen av elavbrott är betydligt högre i landsbygdsnätet än i tätortsnätet. Det gäller särskilt äldre nät med blanktrådsledningar. För abonnenter ute i radiellt matade nätdelar kan avbrottstiderna bli långa. Lantbruk med stora djurbesättningar hör erfarenhetsmässigt till de verksamheter som - bortsett från industrin - drabbas hårdast av elavbrott. Vid elavbrott kan djur komma att lida allvarlig skada om tillräcklig reservkraft saknas. För att illustrera detta bifogar vi en tabell gjord av ÖCB. respiratorer, dialys osv. värmeförsörjning mjölkkor SJ signaler Kommissionen anser att Det är önskvärt att fler djurhållande lantbruk anskaffar reservkraft. Detta är också ett starkt beredskapsintresse speciellt för gårdar med mjölkkobesättningar. Med anledning av detta beslutade på regeringens förslag att statliga lånegarantier skulle kunna lämnas för investeringar i reservkraft. Detta är dock inte tillräckligt. När det gäller andra samhällsviktiga funktioner föreslås att stat, kommuner och landsting tar det ekonomiska ansvaret för nödvändiga beredskapsåtgärder. Men när det gäller att genom anskaffning av tillräckligt många och driftsäkra reservaggregat garantera försörjningen av baslivsmedel även , skall de enskilda lantbrukarna själva stå för dessa kostnader. Detta är orimligt. Här måste staten gå in med ett finansiellt stöd för att trygga vår livsmedelsproduktion under krig och avspärrning. I en avvikande mening i försvarsutskottets yttrande 1985/86:6y över Motioner om reservanordningar vid störningar i elförsörjning skriver i och , båda (c), bl. a.: Det kan inte förutsättas att kommunerna annat än undantagsvis har möjlighet att hjälpa lantbrukare vid elavbrott. Redan nu kan statliga lånegarantier lämnas för investeringar i reservkraftverk till jordbruk. Under en övergångstid bör utgå statsbidrag för anskaffning av reservaggregat till lantbrukare med djurhållning, förslagsvis till av kostnaderna för aggregat och installation. I en reservation i näringsutskottets betänkande 1986/87:34 ansluter sig och vpk till denna åsikt. 1987/88 Jo203 De reservaggregat som finns i handeln kostar med en effekt på ca 25 kVA . Det behövs 20 000-25 000. Trots en drive från LRF:s sida finns i svenskt lantbruk endast ca 6 000 reservkraftverk. Vi anser det därför rimligt att staten ger ett bidrag med åtminstone för anskaffning av reservkraftverk. Ett statligt stöd till inköp av reservkraftverk till lantbruket kommer att innebära en större efterfrågan vilket, om den samordnas, kan leda till att industrin stimuleras till att ta fram billigare och bättre reservaggregat med litet behov av underhåll - ett arbete som även kommissionen bedömde som angeläget. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att ett 25-procentigt bidrag skall utgå till de lantbrukare som anskaffar lämpligt reservkraftverk för att trygga sin animalieproduktion. () () 1987/88 Jo203 1** 1987188.3sami.