ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk352 · 1988-01-20 00:00:00 — av och () om inbetalning på allmänt investeringskonto Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet och nettointäkt av rörelse enligt kommunalskattelagen och lagen om statlig inkomstskatt har fysisk person rätt till avdrag enligt denna lag för belopp som i räkenskaperna har avsatts till allmän investeringsreserv. Avdrag medges med det belopp som har betalats in på särskilt konto i bank (allmänt investeringskonto) senast den dag, då den skattskyldige enligt 34 § 1 mom. eller 34 § 2 mom. taxeringslagen skall ha avlämnat allmän självdeklaration för det beskattningsår som avsättningen avser eller för handelsbolag taxeringsåret. Med hänsyn till den arbetsbelastning revisorer och bokföringsbyråer har beviljas många anstånd med avlämnandet av deklarationer. Tidpunkten för inbetalning till allmänt investeringskonto förskjuts då i motsvarande grad utom beträffande handelsbolag och kommanditbolag, där inbetalningen skall ske oavsett vid vilken senare tidpunkt deklarationen skall avlämnas. Detta förhållande har orsakat problem för många. Motivet är att delägarna i handelsbolaget kan ha att avlämna deklarationen . Att tillåta senare inbetalning skulle enligt proposition 1978/79:210 fordra särskilda dispensregler vilket skulle göra systemet alltför komplicerat. Med detta skäl motiverade också utskottet sitt avslag på detta yrkande vid föregående års behandling. Eftersom handelsbolaget i sig ej är deklarationsskyldigt utan i stället delägarna i bolaget, och revisorn i praktiken gör bokslut och deklaration för alla delägarna , uppstår enligt vår mening inte ovannämnda komplikationer. Jämför förhållandet i enskild firma eller jordbruk där ena maken är medhjälpare. I praktiken fungerar detta på samma sätt som ett handelsbolag men här beviljas anstånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att i lagen om allmän investeringsreserv (1979:610) gör den ändringen att 3 § eller, om avsättningen görs av handelsbolag tas bort ur lagen. () () 1987/88 Sk352
mot · GB02Sk353 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk353 av m. fl. (m, fp, c) om slopande av förmögenhetsskatten på arbetande kapital i familjeföretag har den högsta förmögenhetsskatten av samtliga jämförbara industriländer. har också förmögenhetsskatten mer än fördubblats som förmögenheternas avkastning drabbas av stigande inkomstskatter. Detta har speciellt drabbat framgångsrika småföretagare. Småföretagare med skattepliktig förmögenhet driver i allmänhet sitt företag som aktiebolag. tar han/hon lön för att täcka sina personliga levnadsomkostnader m. m. men därutöver tvingas vederbörande att ta ut ytterligare medel för att kunna betala förmögenhetsskatt. Förmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital nedlagt i förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruk och rörelse har visserligen blivit lättare att bära genom införande av 30-procentregeln, men fortfarande drabbas ett betydande antal företag svårt, inte minst inom kategorin tillväxtföretag, av förmögenhetsskatten. Med den fortgående inflationen tillkommer ständigt nya företag i riskzonen. Om ingenting görs kommer alltfler familjeföretag att säljas med ökad maktkoncentration som följd. Genom de ytterligare skärpningar av skattesatsen som genomförts accentueras problemen ytterligare. Om en ägare/företagsledare har en beskattningsbar förmögenhet på och tar ut . i lön måste han därutöver ta ut . för att betala förmögenhetsskatten. Med sociala avgifter kostar förmögenhetsskatten företaget . När förmögenhetsskatten uppgår till , som den gör vid ett skattepliktigt substansvärde på 3 milj. kr. blir den årliga belastningen på företaget inte . Det nuvarande förmögenhetsskattetrycket är ohållbart och en ändring brådskar om inte förmögenhetsskatten skall bidra till minskad sysselsättning och ökad företagskoncentration. Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att framlägga förslag till slopad förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag i enlighet med vad som i motionen anförts angående ett avskaffande av förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. () () () (m) () (fp) () () () () 1987/88 Sk353
mot · GB02Sk354 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk354 av m. fl. (c, m, fp) om avdragsrätt för till s. k. kompanjonförsäkringar Det är inte ovanligt att nya småföretag startas som kompanjonföretag. Detta gäller inte minst inom service och byggbranscherna. Ett av skälen är att man på detta sätt skaffar nödigt kapital. För dessa företag kan olika typer av förvecklingar inträffa som gör att företagets framtid äventyras. För att i möjligaste mån undvika att ett kompanjonföretag måste upphöra exempelvis på grund av dödsfall har försäkringsbolagen en s.k. kompanjonförsäkring där delägarna försäkrar varandra, varigenom verkningarna av en förveckling elimineras och företaget kan leva vidare intakt. Kompanjonförsäkringar är emellertid mycket ekonomiskt betungande för resp. delägare. Premiema, som av förklarliga skäl är stora, är inte avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. När det däremot gäller pensionsförsäkringar är premierna avdragsgilla vid inkomsttaxering och beskattning sker först vid utfallet. Inom ramen för vissa regler skulle också de s.k. kompanjonförsäkringspremiema kunna vara avdragsgilla och bli föremål för beskattning först när försäkringen utfaller. Med dagens höga skatteläge kan det vara svårt att avsätta tillräckliga medel för till kompanjonförsäkringar. Det borde därför ligga i samhällets intresse att ge verksamma företag bättre förutsättningar att överleva exempelvis vid generationsväxlingar. Frågan om införande av avdragsrätt för kompanjonförsäkringar har av utskottet antagits skola prövas av företagsskattekommittén. Denna har emellertid ett mycket omfattande uppdrag varför frågan sannolikt inte kommer att kunna prioriteras. Något förslag i denna för kompanjonföretagen så viktiga fråga har ännu inte kommit. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär utredning av frågan om möjligheterna att medge avdragsrätt för till s. k. kompanjonförsäkringar. () ()
mot · GB02Sk355 · 1988-01-21 00:00:00 — av och () om investeringsfonder för anskaffningar av inventarier Investeringsfonder och allmän investeringsreserv får användas för bl. a. ny-, till- eller ombyggnad av här i riket belägen byggnad som inte utgör omsättningstillgång i rörelse, för kostnad för reparations- och andra underhållsarbeten på byggnad, för anskaffning av maskiner och inventarier som skall användas i här i riket bedriven verksamhet m. m. För användandet av investeringsfonder och investeringsreserv finns dock flera restriktioner, en av dem är att de inte får användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. Orsaken till denna restriktivitet vid användandet av ovan angivna fonder och reserver är oron för missbruk. Detta drabbar många företag men kanske främst mindre sådana då kostnaderna för nya maskiner och inventarier ofta är höga. skulle en renoverad maskin fylla samma funktion som en ny för att göra produktionen rationellare. Förutom den positiva ekonomiska effekt som ett tillåtande att använda investeringsfond och investeringsreserv för köp av renoverade maskiner skulle ha för det enskilda företaget torde en sådan åtgärd också ha positiva effekter på handelsbalansen. All verksamhet, såväl privat som offentlig, kan ge upphov till missbruk. Risken att investeringsfondernas och investeringsreservernas medel skulle missbrukas om anskaffning av begagnade maskiner och inventarier tillåts är dock inte större än att de är värda att tas. Skulle ett omfattande missbruk bli följden av ett frisläppande av investeringsfonder och investeringsreserver för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier så får besluta om en återgång till gällande regler. Därför bör såväl investeringsfonder som investeringsreserver få användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär sådana förslag att allmän investeringsfond och investeringsreserv får användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier.
mot · GB02Sk356 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk356 av m. fl. (m, fp) om beskattningen av OTC-reglernas införande har positivt påverkat möjligheterna för litet större familjeföretag att skaffa fram riskvilligt kapital. Över 70 företag finns noterade på OTC-listan. De nya reglerna har varit positiva för dem som vill sprida ägandet utanför den vanliga ägarkretsen utan att därför förlora kontrollen över företaget. OTC-introduktionen har troligtvis också underlättat för dessa företag att möjliggöra en professionalisering av verksamheten genom bl. a. ökade möjligheter att rekrytera kvalificerade styrelseledamöter. Vid introduktionen på OTC-listan förutsätts i regel att de gamla ägarna behåller av aktiekapitalet. Man vill tillförsäkra företaget en lugn och trygg vidareutveckling. Denna tanke fullföljdes emellertid inte när det gällde arvs- och gåvobeskattning av . Medan i likhet med icke börsnoterade aktier fick värderas till av substansvärdet vid förmögenhetsbeskattningen gällde tidigare vid arv och gåva det betydligt högre marknadsvärdet. Eftersom småföretagen till skillnad från en traditionell ägare av börsaktier slår vakt om att få behålla det avgörande inflytandet över företaget inom sin familj eller inom den aktiva gruppen av delägare medförde tillämpningen av börsreglerna vid arv eller gåva en omöjlig situation. Vid ett arvsfall blev denna policy svår att vidmakthålla och kunde lätt framtvinga ett icke önskvärt ägarbyte. I och med antagandet av regeringens proposition 1986/87:54 gjordes en justering i positiv riktning vad gäller värderingen av vid arv och gåva. Efter utgången av 1986 skall vid arv och gåva dessa aktier värderas till av noterat värde. Tvärtemot intentionerna vid införandet av OTC-reglerna höjdes emellertid förmögenhetsskatten på . Från att ha värderats till av substansvärdet skall nu dessa tas av marknadsvärdet vid förmögenhetsbeskattningen. Detta betyder att förutsättningarna för OTC-introduktionen rycks undan och att den ekonomiska situationen för dessa företag inte blir den förutsedda. För att inte givna förutsättningar skall rubbas och företagen drabbas av effekter som ej var förutsebara vid OTC-introduktionen bör i stället för de gällande reglerna tas av substansvärdet både vid förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till kapitalbeskattning av innebärande att dessa skall värderas till av substansvärdet vid förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattning. () () 1987/88 Sk356
mot · GB02Sk357 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk357 av m. fl. (m, fp, c) om arvs- och gåvoskatterna mm. Problemet med de höga arvs- och gåvoskatterna ställer till svåra problem vid generationsskiften i familjeföretag. Situationen är den att ett framgångsrikt småföretag inte utan orimliga effekter kan överföras till nästa generation genom arv eller gåva. Företagets substans finns i fastigheter, maskiner m. m. vilket innebär att företagets tillgångar inte kan realiseras utan att företaget raseras. Vid ett arvsskifte händer det därför inte sällan att hela företaget måste säljas. Arvingar kan visserligen få anstånd med skatten eller låna till densamma men detta väger endast i mycket ringa del upp de höga arvs- och gåvoskatterna. Trots att dessa problem länge varit uppenbara och att det gjorts vissa ansatser till förbättringar, har man genomfört lagstiftning som försvårar generationsskiften. Det gäller bl. a. den slopade avdragsrätten för s. k. egendomslivräntor och förmögenhetsbeskattningen av kapitalförsäkringar tagna efter den 13/9 1986. Vidare har en dom i högsta domstolen bidragit till att ytterligare försvåra situationen. Denna dom innebär i korthet att den s. k. lättnadsregeln - värdering till av substansvärdet inte får tillämpas när mottagaren av gåvan lämnat en s. k. vederlagsrevers. Flera företagare som redan överlåtit sina företag på detta tidigare godtagna sätt kommer därför att drabbas av mycket högre skatter än vad de hade anledning att räkna med när rättshandlingarna företogs. Vid ett skattepliktigt värde (av substansvärdet) av företaget på . blir arvsskatten för en ensam arvinge inte . och belastningen på företaget vid marginalskatt . Det är ingen överdrift att påstå att den maktkoncentration vi upplever inom näringslivet delvis är en direkt följd av våra höga kapitalskatter. Om man finner att växande familjeföretag skall vara en viktig beståndsdel i det svenska näringslivet och därtill finner att det skall vara möjligt att överföra familjeföretag från en generation till en annan måste arvs- och gåvobeskattningen i samband med generationsskiften i familjeföretag avsevärt lindras. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till avsevärt lägre arvs- och gåvoskattesatser i samband med generationsskiften i familjeföretag, 2. att beslutar att kapitalförsäkringar som tas för att möjliggöra ett generationsskifte i familjeföretag skall befrias från förmögenhetsskatt. () () () () 1987/88 Sk357
mot · GB02Sk359 · 1988-01-21 00:00:00 — av m. fl. (fp) om konstnärernas skatteförhållanden Konstnärernas skatte- och avgiftsförhållanden har diskuterats. Kulturskattekomittén, tillsatt 1979, avlämnade förslag som sedan lett till vissa förbättringar i tillämpningen av gällande skattebestämmelser. Men och representanter var inte nöjda med kommittémajoritetens förslag utan krävde redan då att ett särskilt inkomstslag skulle inrättas för fritt utövande konstnärer. Detta grundläggande krav har sedan upprepat under en följd av år. Konstnärernas ekonomiska situation och arbetsförhållanden har också diskuterats vid flera kulturkonferenser som anordnat. Företrädare för har gång på gång krävt att ett nytt inkomstslag skall införas och att befrielse från vissa socialavgifter skall medges. I en omfattande och synnerligen väldokumenterad skrivelse till regeringen från KLYS, Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, har krav framförts på dels en utredning av konstnärernas skatte- och avgiftssituation, dels förslag till åtgärder på detta område. I skrivelsen finns många exempel på hur orimligt det nuvarande systemet är, både när det gäller beräkningen av den beskattningsbara inkomsten, möjligheterna till avdrag och socialavgifternas beräkningsgrund och utformning. års taxering infördes en förenklad självdeklaration som kommer att användas av de flesta löntagare. De fria kulturarbetarna omfattas emellertid inte av dessa förenklingssträvanden, utan de skall kvarstå i det komplicerade rörelsebeskattningssystemet. Inför det arbete på en genomgripande reform av hela skattesystemet som stundar är det hög tid att tillmötesgå det krav som vid upprepade tillfällen framfört och som KLYS på ett kraftfullt sätt aktualiserat om en mera rättvis inkomstbeskattning för fritt arbetande konstnärer genom att ett särskilt inkomstskatteslag införs. Därvid bör också en befrielse från vissa socialavgifter kunna genomföras. Med hänvisning till vad det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett särskilt inkomstslag bör införas i skattelagstiftningen för inkomst av konstnärlig verksamhet och att detta inkomstslag bör befrias från vissa socialavgifter. () () () () () () () 1987/88 Sk359
mot · GB02Sk360 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk360 av och () om avdrag för ökade levnadskostnader i samband med sjukdom Avdrag vid självdeklaration kan ske för ökade levnadskostnader vid sjukdom som t. ex. diabetes, psoriasis och hjärt- och kärlsjukdomar. Avdragsbeloppen fastställs av och är för diabetiker . Ensamstående för göra detta avdrag vid en högsta taxerad inkomst på , medan den taxerade inkomsten för makar är . Då ett system med avdragsrätt finns, bör detta för den sjuke vara individuellt. Om den taxerade inkomsten överstiger nämnda belopp får avdrag inte göras. Avdrag medges heller inte för utgifter . Med hänsyn till prisutvecklingen bör inkomstgränserna ses över. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär sådan ändring av bestämmelserna för avdrag för ökade levnadskostnader i samband med sjukdom att det i detta avseende blir en individuell beskattning.
mot · GB02Sk361 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk361 av förste vice talman m. fl. (m) om kvittningsrätt mellan underskott i småhus och överskott av kapital Från försvinner rätten att kvitta ett underskott i ett småhus mot ett överskott av kapital, dvs. mot inkomster från bankböcker, aktier eller fordringar. (kvarstod halva kvittningsrätten.) Den som har amorterat en del av villalånen kan i stället för ytterligare amorteringar ha sparat i t. ex. aktier. Andra kan ha fordringar som ger ränta men är svåra att säga upp. De flesta småhusägare försöker också sätta in pengar på banken för oförutsett, inte minst för de reparationer som alltid kan bli aktuella för småhuset. Försvinner kvittningsrätten kan detta bli en dyrbar affär för småhusägaren. Låt oss anta att villan ger ett underskott på . Småhusägaren har också kapitalinkomster på . Efter det t. o. m. taxering har varit tillåtet att kvitta , har småhusägaren inte drabbats av avdragsbegränsningen. beslut innebär däremot att underlaget för tilläggsbelopp kan öka med , genom den borttagna kvittningsrätten. Detta kan i sin tur leda till en skattehöjning på (av ). För att få ihop till den skattehöjningen måste vår småhusägare tjäna hela extra om marginalskatten är . Alternativet är att sälja aktierna, säga upp fordringarna eller ta ut pengarna från bankboken för att försöka lösa lånen i villan. Men den som säljer aktier drabbas sannolikt av betydande realisationsvinstskatt. Den som säger upp fordringar kan tvingas göra det till underkurs osv. Vi förutsätter att avsikten med den borttagna kvittningsrätten inte är att försvåra småhusboende eller att förhindra småhusägare med en inkomst över brytpunkten att bygga upp reserver på banken för oförutsedda utgifter e. d. I partimotion (m) föreslås att begränsningen av underskottsavdragsrätten successivt tas bort. Också i den skiss till ny skattereform som förelåg i finansministerns idéskiss Enklare skatter för rättvisa och tillväxt föreslås att utgiftsräntor för villor och sommarstugor flyttas över till inkomstlaget kapital. Vårt förslag sammanfaller därmed i detta avseende med inriktningen av den nämnda idéskissen. I avvaktan på en lösning av de ovan nämnda problemen föreslår vi att kvittningsrätten mellan inkomst av kapital och underskott i småhus återin förs enligt de regler som gällde t. o. m. På vederbörande utskott torde ankomma att utarbeta erforderliga författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att års taxering återinföra den t. o. m. taxering gällande kvittningsrätten mellan inkomst av kapital och underskott i småhus. () () 1987/88 Sk361
mot · GB02Sk362 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk362 av m. fl. om skattefrihet intill ett visst belopp vid kottplockning Den svampinfektion som drabbat contortatallen på kärva klimatlägen har lett till att föreskrivit en kraftig begränsning i användningen av contortatallen. Denna begränsning avser marker på de höjdlägen i där fröbristen är störst. Detta innebär att skogsbruk ej kan bedrivas i dessa områden, om man inte kan skaffa material till återbeskogning. Det kan röra sig om att ett par hundra arbetstillfällen försvinner. Det har rått osäkerhet om avverkningstillstånd, då tillgången på inhemskt frö är starkt begränsad. De frökvantiteter vi fått köpa från Nordfinland har varit till stor hjälp, men är begränsade. Även i har bristsituation uppstått så vi måste klara vårt behov själva. Forskarna har kommit fram till en metod för vitalisering och fysikalisk sortering av fröet, vilket möjliggör kottplockning med lägre grobarhetsgrad. Det är ur ovan nämnda synpunkter angeläget att mobilisera så mycket folk som möjligt att plocka främst tallkottar, men även grankottar, de år då grobarheten är tillräcklig. Oklarheter i beskattningsregler, momsredovisning, anställningsförhållanden etc. hämmar insamlingen. En ändring av beskattningen, så att samma regler gäller vid kottplockning som vid bär- och svampplockning, skulle med stor sannolikhet öka intresset för kottplockning. Detta skulle innebära skattefrihet för inkomster . av icke yrkesmässig bär-, svamp- och kottplockning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattefrihet för inkomster . av icke yrkesmässig kottplockning. () () 1 1987/88.
mot · GB02Sk363 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk363 om slopande av sambeskattningen av förmögenhet Samtaxeringen mellan makars B-inkomster är avskaffad fr. o. m. Det är bra. Sambeskattning kvarstår emellertid mellan makars förmögenhet, trots att kapitalavkastning i princip är knuten till individen. Både rättvise- och förenklingsskäl talar för att även förmögenhetsbeskattningen individualiseras. När det gäller frågan om föräldrars och barns förmögenhet råder det förhållandet att barns, styvbarns och fosterbarns förmögenhet läggs till makars och samboendes med gemensamt barn förmögenhet. Detta är djupt otillfredsställande och kan få helt horribla konsekvenser. Gifta och samboende med barn missgynnas i skattehänseende jämfört med barnlösa. Fosterföräldrar får inte disponera över sina fosterbarns förmögenhet men sambeskattas med den! Detta kan naturligtvis försvåra barns möjlighet att få fosterföräldrar. Sambeskattningen mellan föräldrar och barn resp. fosterbarn kan leda till orimliga konsekvenser på grund av progressivitet i förmögenhetsskatteskalan. Det skattebortfall som kan bli följden av ett slopande av sambeskattningen av förmögenhet torde vara helt försumbart i statsbudgeten, men för den enskilde är sambeskattningen en källa till förtret. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om slopande av sambeskattningen av makars och barns förmögenhet samt fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet.
mot · GB02Sk364 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk364 av m. fl. om ett skattefritt belopp vid uthyrning av privat fritidsbostad Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: Kr408 hemställs att beslutar höja det skattefria beloppet från till vid uthyrning av privat fritidsbostad. () () () () () ()