mot · GB02So613 · 1988-01-13 00:00:00 — om familj epolitiken och valfrihet inom barnomsorgen Kristdemokratisk politik för valfrihet åt småbarnsföräldrar Familjen som livsgemenskap utgör en förutsättning för ett gott och varaktigt samhälle. Utan fungerande hemmiljöer upphör också samhället att fungera. Den öppna familjen med omsorg om de egna och utomstående utgör grunden för samhällsgemenskap. Levande hemmiljöer är den bästa förutsättningen för solidaritet och medmänsklighet. Många av samhällets problem bottnar i hemmens och familjernas problem. Äktenskapet har för många förlorat sin innebörd och mening och därför har både barn och vuxna ofta svårt att klara av djupa och varaktiga relationer. vet vi att behovet av gemenskap och värme är stort. Samhället måste genom politiska beslut och medveten opinionsbildning skapa en god jordmån för fungerande familjer. Familjerna måste återfå en reell möjlighet att vårda och fostra sina barn. Arbetet med hem och familj måste erkännas som en fullgod arbetsinsats. Den förda familjepolitiken har inte haft som riktmärke att åstadkomma jämlika förhållanden mellan olika familjetyper. Samhällets resurser har i fråga om stöd till barnomsorgen ensidigt inriktats på familjer där båda föräldrarna har förvärvsarbete. Självfallet skall dessa familjer ha samhällets stöd, men principen om valfrihet på detta för alla föräldrar så viktiga område, får inte kränkas. Familjer som har valt att låta en av föräldrarna vårda barnen i hemmet får inget eller ett synnerligen blygsamt stöd. Det kan inte uppfattas som annat än en medveten styrning för att föräldrar ska låta samhällets institutioner ta hand om barnen i största möjliga utsträckning. Resultatet har blivit att det numera är ytterst svårt för barnfamiljer att leva på enbart en förvärvsinkomst. Kraven på ett familjestödssystern som bättre anpassas till föräldrarnas berättigade krav på valfrihet har vuxit sig allt starkare. Detta har de övriga tre icke-socialistiska riksdagspartierna nu äntligen tagit fasta på i sitt gemensamma förslag till familjepolitiskt program, som presenterades . I detta ingår ett förslag till beskattat vårdbidrag, som i allt väsentligt ansluter sig till den vårdlönekonstruktion 1 sorn kds förespråkat . Grundtanken är att göra kostnaderna för barnomsorgen neutrala mellan olika omsorgsformer, inklusive omsorg i det egna hemmet. De beloppsnivåer som m, fp och c föreslår är emellertid alltför låga för att någon av föräldrarna ska ha reell möjlighet att välja att avstå från förvärvsarbete medan barnen är små. Nedanstående exempel belyser skillnader och likheter mellan trepartiförslaget och förslag. förslag en för- två förälder äldrar För ensamstående med två eller tre barn gäller förslaget efter särskild prövning. För att uppnå den valfrihet som alla säger sig förespråka är det därför nödvändigt dels att beloppen för vårdlön sätts betydligt högre, dels att beskattningen anpassas efter försörjnings- och vårdansvar enligt kristdemokratisk modell. Tid och engagemang för barnen Föräldrarnas engagemang och intresse för sina barn är av grundläggande betydelse för barnens utveckling. Emellertid har samhället tagit över en stor del av barnomsorgen. Vistelsetiden i skolan har ökat. Många föräldrar har fått den uppfattningen att samhället tagit över ansvaret för fostran av barnen. har föräldrarnas tid för barnen minskat. I ett tidigare enförsörjarsystem var arbetstiden utanför hemmet . är det inte ovanligt att föräldrarna tillsammans arbetar utanför hemmet . Till detta kommer också att restiderna ofta är avsevärda. För att ge föräldrarna möjlighet att ägna mer tid åt sina barn föreslås att rätten till förkortad arbetstid för föräldrar utsträcks tills barnet fyllt . Föräldrar som vill arbeta halvtid ska ha större möjlighet till detta. Föräldraförsäkringen bör förbättras genom att föräldrar erhåller ersättning om dagbarnvårdare, där man har barn placerat, tar ledigt för vård av eget sjukt barn. Detta är viktigt inte minst med tanke på att barn inte bör ha för många olika vårdare. I glesbygd, där det ofta är mycket svårt att få någon ersättare för dagbarn vårdaren, är detta speciellt angeläget. När det gäller förbättring av föräldraförsäkringen för de ensamstående se nedan under rubriken ensamstående föräldrar. Den allmänna osäkerhet som många nyblivna föräldrar känner gör behovet av föräldrautbildning stort. Föräldrautbildning på alla nivåer ska framhålla äktenskapet som bästa grund för familjebildning, föräldraskapets stora betydelse när det gäller ansvaret för den unga generationen, vikten av trohet, ömsesidig respekt och ansvarstagande i ett parförhållande, betydelsen av trofast kärlek makar emellan och mellan barn och föräldrar som en motvikt till den kommersialiserade och ytliga syn på samlevnad som framför allt massmedia förmedlar. Föräldrautbildning bör vara en viktig del av arbetet vid mödra- och barnavårdscentraler och på BB. Föräldrautbildning bör också vara en naturlig del av verksamheten vid daghem och andra förskolor. Föräldrautbildningen måste utgå från en helhetssyn på barnen. Det är t. ex. angeläget att informationen om barnens behov av normer och fostran inte får stå tillbaka för den självklara informationen beträffande materiella behov, kost, hygien m.m. Stöd till ensamstående föräldrar Det finns ingen grupp i samhället som har en så pressad situation som de ensamstående och ensamboende föräldrarna. Det gäller kanske inte alltid rent ekonomiskt, men ofta psykiskt och fysiskt. Tid och kraft för barnen blir knapp. Isoleringen kan bli påfrestande. Dessa föräldrar behöver ett känslomässigt och psykologiskt stöd. De behöver också ordentlig möjlighet att korta ner sin arbetstid. Den vårdlön som nedan föreslås bör kunna utgå efter särskild prövning till ensamstående och ensamboende föräldrar med två eller flera barn . Full vårdlön bör då komma i fråga för samtliga barn . Denna vårdlön skulle bli ett tillskott som skulle förbättra de ensamståendes ekonomiska situation, vilket är helt nödvändigt. uppbar av ensamstående kvinnor med två barn socialbidrag. För ensamstående kvinnor med tre barn var motsvarande siffra . De ensamstående föräldrarna har ingen möjlighet att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning vid barns sjukdom till någon annan, t. ex. någon nära anhörig. Kds anser att denna rätt bör införas. Den arbetsinsats som en kvinna eller man gör genom att vårda sina barn i hemmet är minst lika mycket värd ur samhällets synvinkel som motsvarande vårdinsats är när den utförs av betald arbetskraft för andras barn. Den inkomst som disponeras i en barnfamilj med två föräldrar är resultatet av båda föräldrarnas i princip likvärdiga arbetsinsatser vare sig dessa utföres såsom förvärvsarbete eller genom vård av egna barn. Målsättningen är ytterst att ge barnen en så god och trygg uppväxtmiljö som möjligt. God ekonomi är i detta sammanhang enbart ett medel. Barn mognar i hemmiljö Hemmet är centralpunkten i små barns liv, den enda miljön som det lilla barnet känner sig riktigt förtrogen med. Det är i hemmiljön barnet har den bästa möjligheten att uppnå social och känslomässig mognad. Från hemmets lilla gemenskap kan barnet utvidga sina kontaktytor till förskolan. Den ska ses som ett komplement till hemmet. Kds vill medverka till att ge föräldrarna de bästa förutsättningarna att ge sina barn en god uppväxt. Det är orimligt att politiker gör sig till förmyndare vid föräldrarnas val av barnomsorg. Ingen kan bättre än föräldrarna själva avgöra vilken omsorgsform som bäst passar barnet. Därför måste föräldrarna få reella ekonomiska möjligheter att välja mellan barnomsorg, som de själva svarar för i hemmet och annan barnomsorg. Kds vill införa en beskattad vårdlön, bl. a. för att möjliggöra vård av egna barn som är mer än . Reformen bör införas . Vårdlönen föreslås utgå av basbeloppet , . I familjer med flera förskolebarn utgår full vårdlön för första barnet. För övriga barn utgår vårdlönen per barn. Vårdlönen är avsedd att skapa ekonomiska förutsättningar för ett fritt val av barnomsorg. Den som anlitar samhällets barnomsorg får genom vårdlönen en möjlighet att klara en avgiftshöjning motsvarande vårdlönenivån. Barnomsorgsavgiften skall vara avdragsgill upp till vårdlönebeloppet. Vårdlönen utbetalas till den förälder som har den lägsta inkomsten och den berättigar till ATP till den del omsorgen utövas av föräldern. Beskattningen bör anpassas till försörjnings- och vårdansvar. Rätt att vid deklarationstillfället dela familjeinkomsten på makarna skall införas. Maximalt får fyra basbelopp överföras, , men med begränsningen att mottagande makes deklarerade inkomst inte får överstiga fyra basbelopp efter överföringen. Överföringen får göras så länge familjen har barn . En tudelningsreform innebär en konkret och radikal jämställdhetsreform. Vid lägre familjeinkomster kompletteras tudelningen med en skattereduktion så att familjen får behålla minst existensminimum. Förslag om en tudelningsreform presenteras i en separat skattepolitisk motion. Grunden i samhällets familjepolitiska stöd är barnbidraget, som utges med samma belopp till alla barn . I enlighet med tidigare kds-förslag får familjer med tre eller flera barn numera dessutom s. k. flerbarnstillägg. Flerbarnstillägget innebär att en familj med tre barn får ett halvt barnbidrag extra. Familjer med fyra eller fler barn får dessutom av ett helt barnbidrag extra för varje barn utöver de tre första. Från utges barnbidrag inklusive flerbarnstillägg med följande belopp vid olika barnantal: I årets budgetproposition föreslås en höjning av flerbarnstillägget fr.o.m. med /år för fyrbarnsfamiljer och med /år för fembarnsfamiljer. Kds förslag till familjepolitiskt program utgår från dessa förutsättningar. Tjänstledighet och meritvärdering av hemarbetet Viktiga förutsättningar för att föräldrar ska ha möjlighet - eller våga - satsa på föräldraledighet med vårdlön är dels att de har möjlighet att få tjänstledighet, dels att de inte kommer i sämre ställning jämfört med sina arbetskamrater vad gäller anställningstrygghet, befordran etc. Den nuvarande rätten för småbarnsföräldrar att vara lediga heltid bör utökas från nuvarande 18 månader , dvs. tills barnet fyller . Tjänstledighet för vård av egna barn bör ha samma meritvärde som aktiv tjänst. För att underlätta återinträde i förvärvslivet för föräldrar som vårdat och fostrat egna barn ska hemarbetet meritvärderas. Vidare ska det finnas goda möjligheter till återutbildning. Sjuklön för hemarbetande med barn som inte erhåller föräldrapenning skall utgå med garantibeloppet, dvs. I de fall vårdlön utgår skall den inte reduceras. De föräldrar som väljer att utnyttja samhällets barnomsorg har rätt till en kvalitativt bra förskola med en personaltäthet som möjliggör omsorg och omtanke om det enskilda barnet. De allt vanligare överinskrivningarna vid daghemmen utgör ett allvarligt hot mot kvaliteten inom barnomsorgen. Förskolans arbete skall vila på de kristna grundvärderingarna och ge barnen normer och värderingar för livet. Arbetet skall utgå från en väl utvecklad pedagogik och en medveten fostran av barnen. Undervisningen skall innehålla moment av både vardagsarbete, lek och inlärning. taxan för heltidsplacerade barn uttages med en avgift som kommunen fastställer. För deltidsplacerade barn uttages lägre avgift. Enligt barnomsorgsundersökningen 1986 var tillsynssituationen för barn följande: Omsorg i privat regi Vid införandet av vårdlön enligt kds-förslaget ska det personal- och barnrelaterade bidraget till kommunerna för barn utgå ur systemet. Genom vårdlönen kan huvudmannen ta ut en avgift från föräldrarna, som i normalfallet motsvaras av det belopp som lämnas som statsbidrag för varje inskrivet heltidsbarn, utan att föräldrarnas ekonomiska situation förändras mot nuläget. Det bör undersökas om statsbidraget när det gäller barn i fritidshem och familjedaghem kan överföras till skatteutjämningssystemet. Detta bör därvid förstärkas med motsvarande belopp. Denna fråga utvecklas närmare i kds skattepolitiska motion. När det gäller statsbidraget till deltidsförskolor och öppna förskolor skall bidraget utgå enligt nuvarande ordning. Förskolor med annan huvudman än kommunen bör få ett startbidrag till inventarier och annan utrustning på . Daghem och fritidshem skall byggas i små enheter och ha välutbildad personal. Hög personalomsättning och många olika vårdare bör undvikas. Tillgång till barnstugor bör finnas i nära anslutning till bostadsområdena för att undvika att barnen lever i olika miljöer olika tider . Daghemsvistelsen bör inte omfatta mer än . Familjedaghemmen utgör ett viktigt komplement till daghemmen. Barnen kan i dessa småskaliga miljöer få en social och känslomässig mognad, där få men djupa bam-vuxenrelationer kan knytas. För riktigt små barn och även för vissa andra barn t. ex. allergiker, särskilt infektionskänsliga barn och barn med särskilda behov kan ibland familjedaghem eller s. k. trefamiljssystem vara att föredra framför daghem. Föräldrar skall i görligaste mån själva kunna välja vilken dagbarnvårdare som barnen skall ha. Dagbarnvårdaryrket bör ges bättre status. Grundutbildning och fortbildning skall vara regel och löne- och anställningsvillkor ska göras trygga. På daghem tillämpas en högre personaltäthet för tillsyn av barn än för äldre förskolebarn. Detta beror på att de yngre förskolebarnen är mer arbetskrävande. Motsvarande regler bör tillämpas för barn som är placerade hos dagbarnvårdare. Dagbarnvårdare är den enda yrkesgrupp som inte kan få barnomsorg för sina egna barn. Deras barn bör få inräknas i underlaget för anställningen Även för dessa barn bör statsbidrag till kommunerna utgå. Detta behandlas mer ingående i en separat kds-motion. Öppna förskolor är ett bra komplement till barnomsorg i hemmet. Denna omsorgsform har också en viktig funktion som stöd till föräldrar, dagbarnvårdare och till invandrare och nyinflyttade som söker stöd och kontakt i sin omgivning. Alternativa daghem och fritidshem Daghem och fritidshem som drivs av föräldrakooperativ, kyrkor, föreningar eller annan huvudman är ett viktigt alternativ till kommunernas barnomsorg. Kommunerna skall vara skyldiga att lämna bidrag till dessa daghem och fritidshem med minst schablonbeloppet per barn i skatteutjämningssystemet enligt ovan. Vidare bör ett startbidrag utgå till inventarier och annan utrustning enligt ovan. En stor del av barnomsorgen sker hos privata dagbarnvårdare. har endast ett fåtal av dem som anlitar dessa dagbarnvårdare möjlighet att betala ordentlig ersättning för barnomsorgen. De lagstadgade socialavgifterna för den privata barnomsorgen bör betalas av samhället. Detta kan finansieras genom arbetsgivarnas barnomsorgsavgift. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att förskolans pedagogiska verksamhet skall förankras i kristna grundvärderingar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om föräldrautbildning, 3. att hos regeringen begär förslag till förbättringar av de ensamstående föräldrarnas situation i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att hos regeringen begär förslag till vårdlön för barn i förskoleåldern i enlighet med vad i motionen anförts, att införas , [att hos regeringen begär förslag till förbättringar av föräldraförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen1], [att hos regeringen begär förslag till utökning av rätten till tjänstledighet för småbarnsföräldrar och förändring av meritvärdering för vård av egna barn i enlighet med vad som anförts i motionen2], [att hos regeringen begär förslag till förbättring av sjuklönen för hemarbetande i enlighet med vad som anförts i motionen1], 5. att hos regeringen begär förslag till ett startbidrag till Mot. 1987/88 förskolor med annan huvudman än kommunen. 2 1987/88:A714 Kds familjepolitiska motion Kostnadsberäkning för alla föräldrar med barn i åldern 10 mån. Första barnet i aktuell ålder /år, övriga barn /år Bruttokostnad + 15,4 Full vårdnadslön för ensamstående vårdnadshavare förväntas utnyttjas för 20 000 barn. Av detta återgår till stat och kommun: Barnomsorgsavgifter för de barn som utnyttjar barnomsorg. Statsbidraget till den kommunala barnomsorgen kan reduceras med motsvarande belopp. Beräkningen bygger på att heltidsomsorg i daghem eller familjedaghem betalas med hela vårdlönen till den som är huvudman. För deltidsplacerade barn betalas av vårdlönen. Garantibeloppet på /dag , som ingår i föräldrapenningen, ersätts med vårdlön enligt ovan på /dag. Vårdlönen medför minskade utgifter för bostadsbidrag eftersom familjeinkomsten höjs. Den del av vårdlönen som inte betalas i barnomsorgsavgifter beskattas. Minskat behov av socialbidrag till barnfamiljerna - 0,5 12,0 Genomförandet av vårdlönereformen sker med början , vilket medför följande nettokostnader/år: