mot · GB02Jo833 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo833 av m. fl. (s) om åtgärder mot havsföroreningar Vår verksamhet när det gäller utsläpp till mark och luft är ofta omgärdad med ett mer eller mindre detaljerat regelverk. Men för det liv som befinner sig under vattenytan är skyddet och kontrollen minimal. Miljöföroreningarna i havet har ökat dramatiskt . har i en rapport slagit fast att i är direkt drabbade av svavelväteförgiftning. Allt vatten i detta stora havsområde är syrefritt. Och i de förgiftade områdena är redan allt högre liv utslaget. Också på har syrebristen drabbat allt större bottenområden . Det som i början av decenniet såg ut att vara ett regionalt problem för sprider sig nu till andra delar av . Aktuella uppgifter talar om syrefattiga områden i motsvarande nästan hela yta. Undersökningar visar på en akut syrebrist också i stora delar av och Skäldervikens bottenområden. I breder ett ökenliknande landskap ut sig. Delar av sundets botten täcks av gigantiska gipsberg som höjt bottennivån . Även tungmetaller och organiska miljögifter har uppmätts i bottensedimenten. Utlakningen av växtnäring har medfört en tilltagande algblomning som i sin tur förorsakat syrebrist med åtföljande utslagning av det livet. Också utgör ett typexempel på hur kvävebelastningen från jordbruket utsatt faunan för allvarliga störningar. Det livet i , och södra är hotat av en näst intill total utslagning inom stora områden. Art- och individantalet har minskat kraftigt. En nästan total avsaknad av kräftdjursarter är anmärkningsvärd, liksom de allt tätare rapporterna om ökande mängder död fisk i fångstredskapen. Det allvarliga i situationen för fisket belyses också av att gångtiderna till fångstplatserna på såväl den svenska som den danska sidan ökat från 1/2 till 2 1/. Industriutsläpp, bristfälliga kommunala reningsverk, biltrafiken och inte minst jordbruket bär enligt samstämmiga undersökningar ansvaret för den alltmer svårartade miljöförstöringen av allt större havsområden. Det är t. ex. klarlagt att av kväveutsläppen till kommer från jordbruket. Våra omgivande havsområden tål inga ytterligare påfrestningar. Operation rädda , och södra måste inledas . Våra åtgärder måste dels ta sikte på att återställa redan förstörd miljö, dels begränsa utsläppen till luft- och vattenmiljön och dels låta miljöaspekterna få genomsyra framtida samhällsplanering och teknisk utveckling. Ett åtgärdsprogram för en friskare havsmiljö inom här berörda områden måste fastställas. Programmet bör omfatta följande konkreta punkter: Förklara , och södra och dess tillrinningsområden som särskilt föroreningsbelastade. måste miljöskyddslagen skärpas så att hänsynen till vad miljön tål av farliga ämnen utgör begränsningen för eventuella utsläpp. Skapa ett tvärvetenskapligt centrum för havsforskning vid . Inventera samtliga utsläpp som går ut i nämnda havsområden utanför reningsverken. Utöka kontrollen av vattenmiljön, dels genom flera fasta mätstationer, dels genom flera provtagningar med särskild tyngdpunkt på bottensedimenten. Stoppa alla gipsutsläpp i . Minska närsaltsutsläppen från jordbruket genom att bl. a. införa förbud mot gödselspridning under från miljösynpunkt känsliga tider . En 50 %-minskning av kväveutsläppen skall vara målsättningen. Genomför kväve- och fosforreduktion i de svenska reningsverken respektive . Intensifiera ansträngningarna i internationella organ till förmån för samlade aktioner för att rädda havsmiljön. Särskilda överläggningar med den danska regeringen angående utsläppen från Lynetten och Kemisk verk etc. Utred möjligheterna att genom muddring i Drogden förbättra saltvattentillförseln till södra och . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förklara hela södra , och som särskilt föroreningsbelastade områden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att stoppa föroreningarna till havsmiljön. () () 1987/88 Jo833