mot · GB02Jo855 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo855 av () om skyddslagstiftning för Här såg landet ut, som om det skulle ha blivit utformat med största kärlek och omsorg. Åt det hållet (norrut) syntes idel vackra berg, mjuka dalar och slingrande åar ända fram till den , som låg isfri och skinande klar och lyste, som om den inte var fylld med vatten, utan med blått ljus. Lundar och höjder och taken och spirorna av stad, som skymtade fram på Vätterstranden, lågo omsvepta av ljust blått, som smekte ögat. Så låter se och uppleva och bygden runt om. har alltid attraherat och fascinerat människor med sitt kristallklara vatten, sina skimrande dagar, sina obeskrivliga solnedgångar. har kallats norra största friskvattenreservoar och måste odiskutabelt betraktas som en av de absolut största miljö- och resurstillgångar har. F. intendenten , , vet att berätta att bönderna på larmade den då vattenvårdande myndigheten. Bönderna hade när man fiskade iakttagit hur stora jäsande kokor flöt omkring vid öns södra udde, och man förstod att när dessa sjönk till bottnen skulle rödingens och lakens lekplatser fördärvas. Man skrev till , som hade ansvar för vattenvård, men fick av intelligentian därstädes till svar att en så djup sjö som inte kan förorenas. Man kan självfallet med ett överlägset leende utifrån dagens kunskap ta del av det svar Visingsöböndema fick, men det finns anledning att ifrågasätta om vår kunskap lett till de faktiska förändringar och åtgärder som krävs. Det är självfallet vida mer komprometterande att äga kunskap och likväl icke handla ansvarigt än att sakna kunskap och därför agera oansvarigt. och tillflöden är recipient för ca 170 000 personer. På ett 30-tal platser finns kommunala avloppsreningsanläggningar. Det kan givetvis verka betryggande att veta att alla reningsanläggningar av betydenhet har både biologisk och kemisk rening. Men det vore onekligen en grav förvanskning av fakta och verklighet om detta förhållande skulle invagga oss i föreställningen att inte förorenas. Kommunala utsläpp och industriella utsläpp, de som kan mätas och analyseras, är ingalunda av ringa omfattning. De kommunala utsläppen till av organisk substans (BOD, dvs. den mängd löst syre som förbrukas vid oxidation av oxiderbart material ) var under . Industrin stod under för ett utsläpp på . De kommunala utsläppen av fosfor var , medan industrin stod för 1987/88 Jo855-860 1 1987/88. Onekligen hejdade de åtgärder som vidtogs och fosforutsläppen. Hade dessa åtgärder inte vidtagits torde ha varit en försumpad sjö. Det finns, menar jag, stor risk för att debatten om vattenkvaliteten, i detta fall Vättervattnet, kommer att fixera sig vid de föroreningsmängder av organisk substans och av fosfor som passerar kommunernas reningsanläggningar och att man därtill, efter att ha gjort jämförande studier av industrins utsläpp av samma föroreningar, bortser ifrån de ödeläggande utsläpp som kan vara svårare att analysera. Det finns inga uppgifter om de mängder tungmetaller som kommer till via kommunala reningsverk. Det låter sig nämligen knappast göra att med användbara analysmetoder mäta de små men nog så förödande mängder tungmetaller som passerar. Det är först när tungmetallerna finns i sedimentet som de mäts. gjordes provtagningar av tungmetallerna bly, kadmium, kvicksilver och zink. I skriften B, står att läsa i artikeln Förändringar i status av , Laboratoriet för miljökontroll, , om den samlade metallkontamineringen (föroreningen): De uppmätta värdena placerar i klassen 'hög kontamineringsgrad i en gradering omfattande låg, 'måttlig, 'hög' och 'mycket hög kontamineringsgrad. Av tungmetaller är det enbart kvicksilver som undersökts utförligt för att göra en skattning av hur stor tillförseln är av kvicksilver. Uppskattningsvis hamnar kvicksilver vaije år i . har Vätterröding undersökts beträffande kvicksilverhalter. hade rödingen, vid enstaka mätningar, en metylkvicksilverhalt på ca / kg, dvs. gränsen för svartlistning. I samband med mätningen hade rödingen en medelhalt på ca metylkvicksilver per kg. av värdena låg /kg. Mätningar 1982 visade på medelvärdet /kg, men enstaka värden fanns i intervallet 0,/kg. Det är alldeles uppenbart att den nu absolut nödvändiga observansen på dioxiner inte tillåter att man upphör med noggranna kvicksilvermätningar. Det är allom bekant att det kan räcka med att en gravid kvinna vid ett enda tillfälle äter fisk med för höga kvicksilverhalter för att fostret skall ta skada. Jag vill inte påstå att borde ha varit svartlistad , men de mätresultat jag här redovisar utifrån en artikel av , . Kvicksilverdepositionen i måste stämma varje myndighet och ansvarig till mer än eftertanke. väckte stor uppmärksamhet när man redovisade att rödingen innehöll det farligaste av gifter, dioxin. Vätterröding jämfördes med Östersjölax och innehöll, utifrån de få mätresultat som fanns tillgängliga, högre halter dixoin än Östersjölaxen. Dioxinerna anses vara de starkaste och farligaste gifter som drabbat naturen och människan. Dioxin är egentligen ett samlingsnamn för över 200 kända ämnen. Många ämnen är ännu okända, varför antalet dioxiner säkerligen kommer att utökas. Det har nämnts av expertis, för att belysa att dioxinerna är farliga vid obegripligt små halter, att de giftiga halterna kan jämföras med ett vanligt pappers tjocklek i förhållande till avståndet mellan jorden och månen. Därmed är det också sagt att det krävs extraordinära åtgärder för att stoppa den förbränning eller de reaktioner som skapar dioxiner. Eftersom ingen annan än experten kan spåra dioxiner och detta med enbart exklusiv analysapparatur finns det större risk för att dessa gifter sprids utan protester än vad som exempelvis är fallet när en sjö slammar igen av övergödning. förser en stor befolkning med dricksvatten. togs ca 23 vatten ur . Det finns anledning att förmoda att kan komma att behöva bli dricksvattensreservoar för ännu flera hushåll än vad som är fallet . Det är således utomordentligt viktigt att vattenverken runt håller sig med kontrollsystem så att det viktigaste av livsmedel, dricksvattnet, inte kommer att sprida ohälsa, vare sig det handlar om epidemier eller sjukdomar som så att säga kommer smygande sedan individen utsatts för skadlig påverkan . Det kan vara på sin plats att påtala att de vetenskapliga undersökningar som gjorts och görs av knappast är av den omfattning och kontinuitet att några absolut säkra påståenden kan göras. Var och en kan emellertid, oberoende av experters data, exempelvis konstatera att bottnen i södra inte är frisk. Industrisläpp, tungmetaller som följt med lakvattnet från åldriga soptipp, etc. har skadat . I norra delen av sjön har Aspa bruk och så alltfort bidragit till förorening och förgiftning. går högstadieelever omkring och samlar namn för att rädda , en småbarnsmor i , har samlat tusentals namn, en folkkampanj för att rädda byggs upp. Det må från experthåll göras gällande att det inte finns anledning att se dramatiskt på situation. Jag anser emellertid att måste bli föremål för den största omtanke och omvårdnad. Det krävs en offensiv uppmärksamhet och ett fredande av norra största friskvattenreservoar. lät livsmedelsverket meddela utifrån ställningstaganden som gjorts av en grupp nordiska toxikologer att man rekommenderar att man bör begränsa sin konsumtion av , fångad i , till . Detta är, anser jag, en signal som måste väcka och skapa vilja till konkreta åtgärder. Flera av älvar har, och detta med all rätt, varit föremål för ett miljömässigt fredande. Begreppet nationalälv har etablerats. Jag anser att måste bli föremål för speciella skyddsåtgärder - skyddsåtgärder som är riktade mot såväl industrier och jordbruk som kommuner. Det kan således inte vara rimligt att koncessionsnämnden fortsätter att acceptera och tillåta utsläpp av gifter i . Det kan inte heller vara acceptabelt att hälso- och miljöskyddsnämnder inte tillser att jordbruket inte sprider gödsel på tjälad mark eller då marken inte bearbetas. De kommunala reningsverken får inte heller sakna modern analysapparatur, och vattenverken måste hålla sig med minutiösa kontrollsystem. Det krävs en . Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en särskild skyddslagstiftning för sjön .