ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sf217 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 217 av och () om makars möjlighet till delning av ATP-poäng har kvinnornas ställning inom ATP-systemet debatterats allt livligare, inte minst med anledning av pensionsberedningens diskussioner kring efterlevandepensioneringen. Alltfler röster har höjts för möjligheten till delad pensionspoäng mellan makar. Kvinnorna är ATP-systemets förlorare sa här - och så förhåller det sig tyvärr. En av hundra kvinnor når ATP-stegens topp sa och ställde frågan om ATP är ett system som diskriminerar kvinnor. För att få full ATP måste man ha arbetat och det är genomsnittspoängen för de 15 bästa åren, som ligger till grund för pensionen. Eftersom många kvinnor varit hemarbetande , ofta deltidsarbetar och fortfarande befinner sig i låglöneyrken har kvinnorna betydligt svårare att nå höga pensionspoäng än männen. Kvinnornas genomsnittliga ATP-poäng var 1984. Männens ATPpoäng var i genomsnitt 3,81 . Det betyder att genomsnittsmannen får ca mer i pension än genomsnittskvinnan. Fyra av tio kvinnor mellan arbetar deltid enligt arbetsmarknadsstatistiken. Dessutom arbetar många kvinnor i låglöneyrken inom vård, omsorg och service. Kvinnorna kommer alltså för ansenlig tid framåt att ha betydligt sämre situation inom ATP-systemet än männen. motioner angående eventuell giftorätt i ATP har avslagits med hänvisning till den pågående pensionsberedningen. Denna utredning har emellertid ännu inte utrett frågan, även om det i ett särskilt yttrande har angetts att frågan kommer att utredas. Vi beklagar att frågan inte utretts och presenterats i samband med förslaget till en ny efterlevandepensionering. Vid bedömningen av denna borde frågan om möjligheten till eventuell delning av ATP-poäng ha funnits med i bilden. Vi vill nu betona vikten av att frågan skyndsamt kommer att behandlas av pensionsberedningen. Utredningen bör belysa möjligheten till delning av ATP-poäng mellan makar samt konsekvenserna av en sådan delning för såväl kvinnor som män. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att pensionsberedningen med förtur bör utreda frågan om makars möjlighet till delning av pensionspoäng. () () 1987/88 Sf217
mot · GB02Sf218 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 218 om registreringen av poängår för vård av barn kan förälder som vårdat minderårigt barn och som därför inte intjänat någon pensionspoäng få tillgodoräkna sig detta som poängår. inkom 15 250 sådana anmälningar. Av dessa utgjorde 110 anmälningar från män. 1985 har, enligt de preliminära uppgifter som finns att tillgå, endast 3220 anmälningar inkommit. Av dessa var 30 från män. Det finns tyvärr inga uppgifter som visar på hur många föräldrar som i verkligheten vårdat barn . Man kan dock på goda grunder förutsätta att det finns betydligt flera föräldrar som äger rättigheten att tillgodoräkna sig poängår för vård av minderårigt barn. av barn i dessa åldrar vårdas i det egna hemmet och inte i annan barnomsorgsform. När man så känner till den stora betydelse dessa poängår har, för att speciellt kvinnor skall kunna erhålla de 30 poängår som fordras för att de skall erhålla ATP-pension, är det förödande om deras möjligheter att räkna vårdår inte tas till vara. Bristen på information om denna möjlighet spelar naturligtvis en stor roll. Men även det att förmånen ligger så långt in kan innebära att man som enskild inte inser betydelsen av detta. Dessutom kan det naturligtvis även ligga en reaktion på bristande tilltro till pensionssystemet som medför att man inte anser det värt mödan att anmäla vårdåret. Vilka skälen än är till detta förhållande bör det vara ett samhällsintresse att denna grupp av föräldrar erhåller den lilla gest av erkänsla för sitt vårdarbete som det innebär att kunna tillgodoräkna sig den arbetsinsatsen i form av poängår. Jag anser det därför vara ansvar att i de fall poängår saknas kontrollera om poängår kan tillgodoräknas de nyblivna föräldrarna. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om påförande av poängår för vård av barn utan egen anmälan.
mot · GB02Sf219 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf 219 av och () om rabattering av p-piller Genom ett regeringsbeslut ändrades förordningen om läkemedelskostnader m. m. Ändringen innebar i princip att prisnedsättning vid varje expeditionstillfälle inte fick avse större mängd läkemedel än det beräknade behovet . Detta i de flesta avseenden välbetänkta beslut fick emellertid till följd att den enskildes kostnader för p-piller avsevärt höjdes. P-piller är något de flesta behöver ha kontinuerlig tillgång till än . Förskrivningen avser ofta åtminstone . har visserligen möjliggjort för dem som vill att få ut en hel årsranson p-piller från . Då måste emellertid kunden betala fyra patientavgifter på en gång. Den relativt svaga typ av p-piller, som vanligen förskrivs till de yngsta kostar nu ca . Vi motionärer oroar oss för de yngsta flickornas situation, . Dessa flickor behöver för trygghetens skull ha tillgång till en hel årsranson p-piller på en gång. är det dessa unga flickor som i många fall kan ha svårast att direkt betala . Situationen skiljer sig i flera avseenden för äldre kvinnor. Dels kan de säkert bära kostnaden. Dels har de dessutom tillgång till andra säkra preventivmedel som t. ex. spiral. Spiralen är för övrigt kostnadsfri för patienten. Unga flickor behöver tillgång till säkra preventivmedel. Det enda som står till buds för dem är p-piller men dessa är för dyra. P-piller till flickor behöver därför rabatteras ytterligare. Det vi nu sagt handlar uteslutande om behovet av trygga preventivmedel för att förhindra oönskad graviditet. Frågan skall inte kopplas samman med behovet av skydd mot könssjukdomar och HIV-smitta. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en särskild rabattering av p-piller för flickor .
mot · GB02Sf220 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf220 av m. fl. om ändrade regler för beräkning av egenavgifter 1987/88 Sf220230 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sk323 hemställs att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för beräkning av egenavgifter så att hänsyn tas till underskott i förvärvskälla enligt vad som anförts i motionen. () () () () () 1 1987188.3 sami. Nr S/220-230
mot · GB02Sf221 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf221 av förste vice talman m. fl. (m) om sjukförsäkring med rätt att välja alternativa sjukhem Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So209 hemställs att hos regeringen begär förslag till en allmän och obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där försäkringen följer patienten också vid val av alternativa sjukhem med t. ex. inriktning.
mot · GB02Sf222 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf222 om fria eller subventionerade glasögon En mycket stor del av den svenska befolkningen har behov av olika synhjälpmedel. För familjer med barn kan kostnaderna för glasögonbyten bli mycket betungande. Är det dessutom så att flera i familjen har synfel så blir det ännu svårare att klara det ekonomiskt. Kostnaden för t. ex. dubbelslipade glasögon med normalbågar är . Det vore beklagligt om man av ekonomiska skäl inte kan ge ungdomarna de glasögon de behöver. Det är angeläget att denna fråga uppmärksammas mer. Ett sätt vore att en utredning fick se över vad kostnaderna skulle bli för en glasögonförsäkring endera genom särskilt bidrag eller genom att den tas via den allmänna försäkringen. I första hand bör man försöka lösa frågan för alla utvecklingsstörda samt barn . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att pröva möjligheten att införa fria eller subventionerade glasögon för i första hand utvecklingsstörda och barn .
mot · GB02Sf223 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf223 av Per () om barnpension från ATP i vissa fall Vid en skilsmässa är fadern underhållsskyldig för eventuellt barn som studerar tills barnet fyller . För den situationen att fadern avlider, erhåller barnet barnpension från ATP till och med den månad barnet fyller . I den principiella situationen är de yttre omständigheterna likartade för de två relaterade fallen. Vad som däremot är en betydelsefull skillnad är den ekonomiska situationen som uppkommer. Detta orättvisa förhållande bör på lämpligt sätt elimineras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barnpension från ATP i vissa fall.
mot · GB02Sf225 · 1988-01-19 00:00:00 — 1987/88 :Sf225 om åtgärder mot otillbörligt utnyttjande av sj ukförsäkringssystemet Det gällande sjukförsäkringssystemet förutsätter och bygger på betydande förtroende för de försäkrade att de själva skall kunna bedöma och stå för sin sjukskrivning med rätt till ersättning vid kortare sjukdom. Det är för alla en betydande fördel och det torde förekomma förhållandevis få fall av missbruk som på intet sätt skulle kunna motivera en skärpning av reglerna. Dessutom har möjligheter att ingripa i enskilda fall. Det gällande försäkringssystemet har stegvis kunnat byggas ut och förbättrats fram till den nu genomförda timsjukpenningen vid kortare sjukdom, där kvarvarande skillnader mellan olika löntagarkollektiv rensats bort, byggt på grundläggande förtroendeförhållanden mellan handläggande myndighet, och försäkringstagarna. Inga, aldrig så starka, särintressen får därför tillåtas rubba löntagarnas och medborgarnas tilltro till att försäkringssystemet används enbart för de syften det avser att ge ersättning vid sjukdom. De senaste årens uppmärksammade fall då hela grupper av anställda på visst arbete använt försäkringssystemets sjukskrivningsrätt i uppenbart samband med lokala löneförhandlingar måste därför med skärpa påtalas. Detta så mycket mer efter de senaste decenniernas reformering av arbetsrätten för att ge de anställda största möjliga likvärdighet i förhandlingar med arbetsgivarna. Det är den vägen intressekonflikter skall lösas. Åtgärder mot sådant gruppmissbruk är därför nödvändiga, då detta annars kan ge andra krafter argument att genomdriva försämringar riktade mot förtroendeförhållandet mellan och försäkringstagarna i de enskilda fallen. Ansvariga myndigheters befogenheter och skyldigheter att ingripa mot missbruksfall av häri påtalat slag bör mot denna bakgrund ses över. Det kan exempelvis ske genom att ansvarig myndighet ges rätt och skyldighet att ingripa i dessa situationer och föreskriva för missbrukande grupp särskilda bestämmelser med undantag från rätten till egensjukskrivning utan läkarintyg. I de fall avtal ligger till grund för ersättningsrätten vid sjukdom bör myndighet ges samma rätt i den utsträckning avtalen samordnats med sjukförsäkringssystemet. Den brist på kunskap om försäkringssystemets syften och bakgrund som jag vill anta ligger bakom till i motionen påtalat missbruk ger indikationer på att det brister i den allmänna kunskapen om sjukförsäkringssystemets Mot. Informationen om sjukförsäkringssystemet bör därför ses över med Sf225 avseende på såväl rättigheter som villkor och skyldigheter för försäkringstagarna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär förslag till sådan ändring av lagen om allmän försäkring att missbruk av sjukförsäkringssystemet kan stävjas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av information om sjukförsäkringssystemet.
mot · GB02Sf226 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf226 av m. fl. (c) om pensionstillskotten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So212 hemställs 1. att beslutar upphäva sitt tidigare beslut att slopa pensionärernas friår i sjukvården och att regeringen därefter upptar förnyade överläggningar med i denna del, 2. att beslutar att alla pensionärer med låg eller ingen ATP tillerkänns pensionstillskott. () () () () () (c) () () Per-O la () ()
mot · GB02Sf227 · 1988-01-20 00:00:00 — 1987/88 :Sf227 av och () om inkomstprövade förmåner för s. k. undantagandepensionärer Sorn vi från vid upprepade tillfällen pekat på är de s. k. undantagandepensionärerna, dvs. de egna företagare eller jordbrukare som begärt undantag från ATP, en av de sämst ställda grupperna i . Vid det tillfälle som undantaget begärdes var dessa företagare inte medvetna om att pensionen skulle delas upp i folkpension och pensionstillskott och att de genom sin begäran om undantag inte bara ställde sig utanför ATP-systemet utan också utanför de förmåner andra pensionärer utan ATP-poäng erhåller. Detta missförhållande har år motionerat i för att upphäva. Det enda resultat som uppnåtts är att änkorna efter dessa undantagandepensionärer nu inte längre berövas sitt pensionstillskott då maken avlidit. I övrigt återkommer vi med frågan också . Dessa pensionärer drabbas inte bara av den dåliga ekonomi som endast folkpensionen ger utan dessutom beräknas för dem s. k. undantagandepoäng som läggs på deras inkomst vid beräkningen av inkomstprövade förmåner såsom bostadsbidrag och hustrutillägg. Detta innebär att denna beräkning grundas på ett underlag av inkomster de ej har! Det rör sig om en liten grupp som på grund av dålig ekonomi och okunskap om konsekvenserna ställde sig utanför en reform som omfattar den överväldigande majoriteten svenskar. Det kan inte vara rätt att en förmån som ej utgår skall ingå i en inkomstberäkning som grundar en annan förmån. Det innebär inga stora pengar för samhället att ändra detta, eftersom reduceringen av KBT sker med det belopp som skulle ha utbetalats, om undantagande ej gjorts, utöver vad som motsvarar pensionstillskott. För den enskilde under ytterst knappa ekonomiska omständigheter har det dock en stor betydelse. Med hänsyn till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ersättning som ej utbetalats ej skall ingå i inkomstberäkning som grundar annan förmån. () ()
mot · GB02Sf228 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf228 av och () om en maximigräns för kompensation av inkomstbortfall på grund av sjukdom Den allmänna försäkringen ger generellt kompensation för inkomstbortfall vid sjukdom upp till ett tak på 7,5 basbelopp, (basbeloppet var 1988 = . ), dvs. 1988 maximalt till . Komplettering av den allmänna försäkringens skydd förekommer såväl i form av avtalsförsäkringar som privata försäkringar. Det totala försäkringsskyddet får dock enligt gällande lag inte utgöra av inkomsten. I olika situationer överstiger dock, för en anställd, kompensationen vid sjukdom inkomsten av arbete. Detta beror då i regel på att den anställde har sin sjukpenning grundad på lön jämte naturaförmåner av olika slag, i regel fri bil, viss fri kost och vissa bostadsförmåner. Dessa tilläggsförmåner bortfaller inte vid sjukdom eftersom det i stort sett är omöjligt att administrera bortfallsprövningen i sammanhanget. Förhållandet att kompensationen vid sjukdom såsom beskrivits (som är ett av många) kan överstiga inkomsten när man är i arbete är stötande. Samhällets målsättning måste vara att det skall löna sig att arbeta. Kompensationen när man inte kan arbeta bör alltid vara mindre än arbetsinkomsten. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om åtgärder för att hindra att kompensation för vid sjukdom bortfallen inkomst blir större än arbetsinkomsten. () ()
mot · GB02Sf231 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf231 av () om utredning om fria glasögon Mot. 1987/88 Sf231-240 Kostnaderna för synhjälpmedel har ökat kraftigt och innebär en stor ekonomisk belastning framför allt för många lågavlönade och inte minst i hushåll där flera familjemedlemmar är i behov av glasögon. Arbetsmiljön på våra arbetsplatser har förändrats betydligt . Detta har uppmärksammats i utredningar. Det har visat sig att fler människor behöver glasögon . Detta mycket beroende på databehandling och bildskärmsarbete på fler och fler arbetsplatser. Drygt två miljoner människor i behöver synhjälpmedel. Många av dessa är tyvärr inte medvetna om detta och går i stället med t. ex. huvudvärk. Behovet hos t. ex. de utvecklingsstörda är mycket stort, drygt hälften av de utvecklingsstörda ser så dåligt att de behöver glasögon. har det påtalats att familjer som har barn med synfel och återkommande glasögonbyten drabbas av kostnader som för många kan bli alltför betungande. Den enskilde som har synfel och inte får hjälp drabbas av trötthet, huvudvärk och försämrad arbetskapacitet. Samhällsekonomin drabbas av de kostnader som onödig frånvaro från arbetet medför. Rent ekonomiskt kan det vara så illa att många medborgare tvingas avstå från att skaffa eller byta glasögon för att de inte har råd. Det är mycket angeläget att denna fråga uppmärksammas och att en genomgripande utredning beträffande synfelsproblematiken görs. Utredningen bör belysa den totala kostnaden vid en glasögonreform, men också olika delreformer som t. ex. kostnad för ungdom upp till eller fria glasögon för alla utvecklingsstörda. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att belysa kostnaderna för att införa fria glasögon för alla eller för vissa grupper.
mot · GB02Sf232 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf232 av m. fl. om tillgodoräknandet av ATP-poäng vid I lagen om allmän försäkring 11 kap. 6a § sägs att har en här i riket bosatt förälder under större delen av ett kalenderår vårdat ett här bosatt barn, som inte fyllt , skall föräldern under de förutsättningar som anges i denna paragraf tillgodoräknas det året såsom ett vårdår. Sådana år jämställs vid tillämpningen av denna lag med år för vilka pensionspoäng tillgodoräknats. Där sägs också att: En förälder som vill att ett vårdår enligt denna paragraf skall tillgodoräknas skall hos den allmänna där han är inskriven göra en skriftlig ansökan om tillgodoräknande enligt denna paragraf. Visst är det bra att man får räkna de år man vårdar små barn som grund för ATP-poäng, men det verkar onödigt byråkratiskt med en särskild skriftlig ansökan för detta. Det borde kunna ordnas automatiskt när en förälder anmäler till att föräldrapenning skall utgå. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenklat förfarande för att ATP-poäng skall tillgodoräknas vid föräldraledighet. () ()
mot · GB02Sf233 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sf233 av () om vårdavgifter vid kontraktsvård Från införs nya regler i om s. k. kontraktsvård. Detta anses utgöra en kvalificerad form av föreskrift vid skyddstillsyn. Om den dömde inte fullföljer behandlingen enligt planen kan skyddstillsynen ersättas med fängelse. har socialnämnden vid sin behandling av missbrukare på behandlingshem möjlighet att ta ut viss ersättning för sina kostnader, /dag. För den behandling som sker i form av ovan nämnda kontraktsvård skall ingen motsvarande ersättning tas ut av en sjukskriven person, vilket alltså socialnämnden kan göra. Det kommer att upplevas som utomordentligt orättvist, om en person som begått brott och dömts till detta inte skall behöva erlägga någon ersättning för mat och husrum , medan en missbrukare kan krävas på sådan ersättning. En annan komplikation är att tiden för ett eventuellt fängelsestraff skall anges i domen och att tidpunkten för villkorlig frigivning inte är densamma (halva strafftiden). Därefter skall svara för kostnaderna. I sådana fall kan alltså kräva ersättning för kostnader av en person som dittills varit befriad från skyldigheten att ersätta kostnader för mat och husrum. Det framgår inte i regeringens proposition om ändring i m. m. (1986/87:106) hur avgiftsfrågan skall lösas för en försäkrad som på statens bekostnad får vård i ett hem för vård eller boende. Varken sig 3 kap. 15 § eller 10 kap. 2 § lagen om allmän försäkring är tillämpliga i ovan skildrade fall. En ändring av tillämpliga bestämmelser är nödvändig, så att orättvisor inte uppstår mellan människor som vårdas med samma medicinska grund, men p. g. a. olika myndigheters åtgärder. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att reglerna för vårdavgifter för i motionen angiven vård görs oberoende av vem som beslutat om vården.
mot · GB02Sf234 · 1988-01-20 00:00:00 — 1987/88 :Sf234 av och () om handläggningen av sjukbidrag och handikappersättning Handläggningstiderna vid behandling och uträkning av nivå på sjukbidrag och handikappersättning är ofta långa. Ekonomiskt får detta följder för den enskilde, bl. a. för möjlighet att få SJ-rabatter, ersättning från försäkringar m.m. Kompensationen för fördyrade levnadsomkostnader blir dessutom fördröjd. Den sökande har ofta i samband med sjukdom eller skada fått fördyrade levnadsomkostnader som han/hon i avvaktan på ersättningars utbetalande får stå för själv. Stor anhopning av ärenden hos försäkringskassorna i kombination med brist på personal är en del av förklaringen till den utdragna behandlingstiden av ärenden. Omprioriteringar borde dock vara möjliga så att de enkelt handlagda s. k. rutinärendena kunde handläggas snabbare och smidigare. Därmed skulle även resurser kunna frigöras för de mer komplicerade ärendena. Vissa resurser torde dessutom kunna frigöras i och med att den tid sjukersättning utgår i avvaktan på ärendets behandling kan förkortas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förkortade handläggningstider för sjukbidrag och handikappersättning. () ()
mot · GB02Sf237 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf237 om rätt att dela pensionspoäng Vårt pensionssystem syftar till att ge trygghet åt oss när vi blir gamla. Bastryggheten skapas genom två samverkande pensionssystem; folkpensionen och ATP. ATP-pension utbetalas efter intjänade pensionspoäng som i sin tur grundar sig på inkomsten under de 15 bästa åren inkomstmässigt sett under förvärvslivet. För full pension krävs 30 inkomstår som gett pensionspoäng. Även om förhållandena ändrats en del sedan ATP-reformen genomfördes så är det fortfarande så att männen, som grupp betraktat, vid sin pensionering har betydligt bättre pensionspoäng än kvinnorna. Detta i sin tur beror på den arbetsfördelning som rått i hemmet när barnen växt upp. Har inte en av föräldrarna varit hemma har det oftast varit kvinnan som arbetat deltid, vilket i sin tur medfört lägre pensionspoäng. I ett äktenskap som håller livet ut har detta en mindre betydelse eftersom familjen som sådan gemensamt tillgodogör sig den gemensamma pension makarna får. I då skilsmässor är mycket vanliga har alltför många kvinnor sett sin framtida pensionstrygghet försvinna i och med äktenskapets upplösning. Möjlighet borde därför vinnas att vid en skilsmässa väg in alla komponenter. Mannens högre intjänta pensionspoäng är en följd av en arbetsfördelning som man varit överens om. Det borde därför vara naturligt att makarna vid en skilsmässa kunde dela pensionspoäng som intjänats under makarnas äktenskapstid. har den som vårdar barn rätt till pensionsår i ATP-systemet om de anmäler detta till . Fortsätter vårdnaden av barnet utan att vårdnadshavaren har egen inkomst över ett basbelopp blir det varken pensionsår eller pensionspoäng. Här borde man införa möjligheten för makarna att under dessa år eller då en av makarna är hemma på deltid dela på intjänade pensionspoäng. Anmälan om detta skulle då ske till på samma sätt som gäller för pensionsår för vård av barn . Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att pensionsberedningen bör utreda frågan om möjlighet att vid skilsmässa dela på intjänade pensionspoäng, 2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i Mot. lagstiftningen att makar får rätt att dela pensionspoäng om de så Sf237 önskar i enlighet med det i motionen anförda.