ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Kr422 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr422 Få länder har som ett så utbrett organisationsliv. Vid en summering av antalet medlemmar i de olika organisationerna i , visar det sig att det totala antalet medlemskap vida överskrider invånare i landet. Många organisationer växer upp av sig själva genom att människor har ett gemensamt intresse och vill träffa likasinnade. Väldigt ofta bildas och växer organisationerna för att människorna skall ha en chans att över huvud taget kunna påverka makthavarna, i fall allt som oftast politikerna. Andra organisationer skapas av politikerna. () är ett exempel. SUR har ett eget centralt kansli, en styrelse och anslag i miljonklassen. Styrelsen utses av regeringen. SUR:s huvudsakliga arbetsuppgifter är att besvara olika remisser och att föreslå åtgärder inom områden som påverkar ungdomarna. är tänkt att representera landets ungdomar. Att det inte gör det, står dock helt klart. I en rapport från ungdomsrådet, Ej till Salu, som presenterades framfördes idéer och förslag om hur ett framtida samhälle borde se ut för att ungdomarna skall trivas. Rapporten pläderade bl. a. för att alla, även ungdomar, skulle tvingas till obetald samhällstjänst. Förslaget har ringa stöd bland ungdomarna. Det är inte heller troligt att man med ett sådant samhälle väcker ungdomars engagemang eller initiativkraft. Måhända kan ungdomarna få sig något till livs om de läser en annan publikation från SUR, De unga hjältarna. Om inte annat så ett och annat våldsuppslag från boken, som glorifierar våldet i . Regeringen föreslår i årets budgetproposition att statens ungdomsråds ställning skall förändras. Rådets myndighetsroll skall ytterligare förstärkas. Föredragande statsrådet anför bl. a.: Jag delar arbetsgruppens av remissinstanserna stödda uppfattning att verksamhet bör koncentreras till sådana uppgifter som är väsentliga med hänsyn till rådets roll som central myndighet för ungdomsfrågor. Förslaget är oroande och inger betänkligheter. Ungdomarna blir inte hjälpta av att existerar eller ges utökade befogenheter, tvärt om. Det bör, enligt min mening, avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör avskaffas.
mot · GB02Kr425 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr425 av och () om åtgärder för utveckling av båtlivet Båtlivet är kan man säga en av största folkrörelser med över 2 miljoner utövare spridda över hela landet. Båtlivet har i grunden en mycket viktig social funktion. finns 1,2 miljoner båtar de flesa små och öppna och lämpade för utflykter, fisketurer m. m. Båtlivet är en rekreationsform, där många får tillfälle att umgås. Genom dess stora betydelse inom gränser minskar också utflödet av turistvaluta. 1 en rapport från Turistråd (Rapport 1987:3) gjord i samarbete mellan Turistråd, , och båtorganisationerna, pekas på många åtgärder med syfte att förbättra båtlivet i , bl. a. på bättre information, åtgärder i gästhamnar, utvecklad service, samverkan kring det lokala båtlivet, farleder och sjökort samt en förlängd säsong. För att klara utvecklingen av båtlivet krävs ekonomiska resurser. har tidigare beslutat om en registrering av alla fritidsbåtar över en viss motorstyrka eller längd respektive segelyta. En registreringsavgift kommer också att uttas av båtägarna. Från båtorganisationerna har i olika sammanhang föreslagits en båtavgift som skulle tas ut av båtägare utöver registreringsavgiften i avsikt att tillföras ett anslag som sedan skulle kunna återgå för aktiva åtgärder för båtlivets utveckling. Medlen kan förvaltas och fördelas av en styrelse bestående av turismintressenter och båtlivsorganisationer. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för utveckling av båtlivet.
mot · GB02Kr426 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr426 av m. fl. (m) om Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So278 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion anförts om avveckling av och den framtida bidragsgivningen till ungdomsorganisationerna. () () (m) () () ()
mot · GB02Kr427 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr427 av m. fl. (m) om regleringarna inom fritidssektorn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A268 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de negativa verkningarna för ungdomar inom av regleringar inom fritidssektorn. () () (m) () () () () () () () ()
mot · GB02Kr428 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr428 av och () om avskaffande av de primära rekreationsområdena Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A468 hemställs 1. att hos regeringen begär att de primära rekreationsområdena avskaffas, 2. att beslutar att till Turistråd anvisa utöver regeringens förslag för extra marknadsföringsinsatser.
mot · GB02Kr501 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr501 av och () om bidraget till anskaffande av lokaler för trossamfund Under har det utgått bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund. Lokalbidraget har haft ett utomordentligt stort värde för trossamfunden och det är nu mycket bekymmersamt när regeringen år gröper ur detta bidrag. har alla församlingar som uppfyllt bidragsnormerna fått vara med och dela på de miljoner som staten avsatt för kyrkbyggen. blir man tvungen att prioritera församlingar med speciella behov, och det gör att andra blir helt utan bidrag. Enligt de ansvariga på kommer inskränkningarna främst att drabba invandrarkyrkorna, vilket är mycket oroande, då dessa församlingar växer snabbt och är i stort behov av nya lokaler. Regeringens nej till särskilt anslag till invandrarkyrkorna motiveras med att man vill avvakta folkrörelseutredningens betänkande. Detta är tråkigt och innebär att man tvingas vänta på det särskilda stödet till invandrarnas trossamfund. Det är oansvarigt av regeringen att fördröja invandrarnas rättmätiga krav på likabehandling med övriga samfund. För nästa budgetår har man begärt att få 28 miljoner, men får bara 11,3 miljoner. Det innebär att man i stort sett fått samma summa. Ingen uppräkning har gjorts ens för inflationen. Det är helt uppenbart att den sittande regeringen under nu helt misskrediterat trossamfunden, och detta kan vi inte acceptera. Vi vill med kraft understryka vikten av det arbete de fria samfunden lägger ner i vårt samhälle, icke minst det fina ungdomsarbetet. Det är ett socialt arbete av stora mått och det är samhällets skyldighet att visa uppskattning även till detta arbete. Det kan man göra genom att ge ekonomiskt tillskott till verksamheten. Vi anser att regeringen handlat mycket egendomligt och anser det oroande att man kan behandla på detta sätt. Staten måste ta ett ansvar i denna fråga och vi föreslår att den begärda summan på 28 milj. kr. avsätts till anskaffande av lokaler för trossamfund. 1987/88 Kr501 507 1 1987/88. Nr KrSOl - 507 Rättelse: S. 7 rad 17 Står: Bil. 13 Rättat till: Bil. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar höga anslaget till anskaffande av lokaler för trossamfund till 28 milj. kr. () () 1987/88 Kr501
mot · GB02Kr502 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr502 om vissa ersättningar till kyrkofonden Till Vissa ersättningar till kyrkofonden föreslår regeringen ett anslag för /89 . Kyrkomötet har tidigare anhållit att medel anslås till kyrkofonden för skatteutjämning mellan kyrkliga församlingar. Enligt KdS syn finns det anledning att tillföra ytterligare medel till kyrkofonden för att användas till kyrkliga församlingar med låg skattekraft. Många små församlingar ställs inför orimliga ekonomiska problem. KdS föreslår därför att 60 milj. kr. utöver regeringens förslag anslås för skatteutjämning mellan kyrkliga församlingar. Med hänvisning till det anförda hemställs att till E 2. Vissa ersättningar till kyrkofonden (bilaga 15) för /89 anvisar ett med 60 milj. kr. förhöjt anslag i förhållande till regeringens förslag.
mot · GB02Kr503 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr503 av m. fl. om skatteutjämningsbidrag till kyrkliga kommuner över kyrkofonden Som ett led i det omfattande reformarbetet på det kyrkliga området infördes ett system för ekonomisk utjämning mellan landets kyrkliga församlingar via kyrkofonden. I systemet ingick, dels en allmän kyrkoavgift som erlades av pastoraten, dels ett statsbidrag på 88 miljoner motsvarande statens tidigare utgifter för kyrklig skatteutjämning. En balans hade därigenom åstadkommits mellan de kyrkliga församlingarnas eget engagemang för utjämning och statens insatser. Kyrkofonden har därutöver tillförts medel som kompensation för bortfallet av rätten att beskatta juridiska personer. Denna kompensation har successivt neddragits och andra reformer på skatteområdet har vidtagits utan att erhållit berättigad tillskott för skatteunderlagsbortfall. En översiktsberäkning visar att den socialdemokratiska regeringen minskat bidragen med ca 600 milj. kr. Den socialdemokratiska regeringens njugga inställning till de kyrkliga församlingarna förstärks år och hotar nu allvarligt styrkan i det solidariska fördelningssystem som eftersträvats. Situationen för framförallt de små församlingarna är mycket oroande. Kraftiga höjningar av den allmänna kyrkoavgiften kan innebära att församlingarnas självstyrelse urholkas. Hanteringen av frågorna visar betydande okänslighet i regeringens skötsel av kyrkliga frågor. Ett fördelningssystem raseras innan det ens har fått börja verka fullt ut medan andra urholkas eller försvinner helt. Det är mot denna bakgrund man skall se kyrkomötets upprepade krav på tillskott till kyrkofonden. Enligt mening är det nu angeläget att återigen vidga statsmakternas engagemang för de ekonomiska rättvise- och fördelningsfrågorna på det kyrkliga området. Vi föreslår nu att 100 milj. kr. tillförs kyrkofonden för skatteutjämning till kyrkliga kommuner m. m. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till ett nyinrättat anslag Bidrag till kyrkofonden för skatteutjämning m. m. anvisa . sak fördelas enligt grunderna beslut om skatteutjämning på det kyrkliga området. () () () () () 1987/88 Kr503
mot · GB02Kr505 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr505 av m. fl. (fp) om statsbidragen till invandrares trossamfund Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sf534 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statsbidragen till invandrares trossamfund. () () () () () () () () ()
mot · GB02Kr506 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr506 av och andre vice talman () De svenska folkrörelserna har genom många decennier spelat en aktiv roll när det gäller opinionsbildning på många samhällsområden. har svårigheterna ökat att fylla denna uppgift. maximerades stödet till organisationstidskrifterna till . Vid den nedskärningen drabbades många ideella rörelser. Vid den omändring av pressstödet, som regeringen genomdrev , tappade organisationerna helt detta stöd, detta i ett läge då portokostnaderna kraftigt steg och de ekonomiska svårigheterna ökade. har gått ut med besked som innebär att de svenska folkrörelserna kommer att drabbas av kostnadsfördyringar på många miljoner, detta i anledning av en uppräkning av de fasta kvartalsavgifterna med i ökning. Hur många detta innebär för organisationerna finns ingen redovisning på men varje liten förening kommer att klassas som rörelseidkande och därmed utsättas för denna kraftiga prisökning. Genom att regeringen och upprepade gånger aktivt tagit beslut och/eller tillåtit verk och myndigheter försämra organisationernas förutsättningar innebär det sammantaget mycket tunga bördor för de ideellt arbetande i vårt land. Det är hög tid för att reagera mot en sådan utveckling. Därför är det nödvändigt att de ideella folkrörelserna får en reell kompensation för statsmaktens handlande eller passiva åsyn. Tilläggas kan att förändringar, både vad det gäller porto och telekostnader, sker under löpande budgetår och utan föregående varning. Då flera av folkrörelserna fått kännas vid att det statliga stödet inte ens räknas upp i takt med inflation och kostnadsfördyringar är det angeläget att det snabbt utarbetas förslag, som kan komma tillrätta med den eftersläpning som blir fallet. Det är viktigt att organisationerna inte hindras i sitt ideella arbete på grund av ekonomiska svårigheter som statsmakten lägger på dem. Det rimmar också illa med den i högtidliga sammanhang uttalade statsmaktens välvilja till svenskt folkrörelsearbete. Det finns så många oroande tecken på samhällets utveckling, att vitala folkrörelser har en kanske större uppgift . Erfarenheterna visar att de ideella folkrörelserna har varit en konstruktiv protest mot destruktiva krafter i samhället. De har inte bara varit opponenter, de har i hög grad varit konstruktörer i samhällsbyggan Utifrån en bred enighet om värdet av folkrörelsernas roll i samhällsutvecklingen är det angeläget att ger regeringen ett särskilt uppdrag att se över de ekonomiska svårigheter som drabbat och kommer att drabba de tusentals föreningarna ute i vårt land. Statsfinansiellt är det oerhört små belopp som erfordras för att hålla de ideella föreningarna skadeslösa men för de enskilda organisationerna och de lokala föreningarna betyder ett positivt stöd från samhällets sida oerhört mycket. Det är viktigt att detta stöd ges både i ord och handling. Med anledning av det anförda vill vi föreslå att hos regeringen begär en snabb översyn av konsekvenserna av indragna statsbidrag och/eller nya pålagor från affärsverken m. m. samt förslag som innebär att de ideella folkrörelsernas arbetsmöjligheter säkras. () () 1987/88 Kr506
mot · GB02L202 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:L202 av och i (m) om ramlagstiftning för ideella föreningar Till skillnad från vad som gäller beträffande ekonomiska föreningar saknas en närmare lagreglering beträffande de ideella föreningarna i civilrättsligt hänseende. Detta har tidigare betraktats som något positivt, men utvecklingen - inte minst inom de fackliga organisationerna - har visat att den enskildes ställning i förhållande till organisationerna mäste stärkas. Lika väl som varje enskild person ska ha rätt att tillhöra en fackorganisation bör var och en ha en obestridlig rätt att stå utanför en organisation, s. k. negativ föreningsrätt. Denna fråga har upptagits av oss i en särskild motion. Utöver svårigheten att utträda ur en organisation föreligger en reell skyldighet att tillhöra en facklig organisation genom s. k. organisationsklausuler. Detta innebär att en arbetsgivare förbinder sig att inte anställa personer som inte tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen. riskerar en LO-medlem att bli kollektivansluten till det socialdemokratiska partiet, en handikappad blir automatiskt medlem i ABF, om vederbörande går med i en handikapporganisation osv. Vad blir kvar av den enskildes självbestämmanderätt, när en organisation väver in honom/henne i sitt spindelnät? Inte minst den kollektiva anslutningen av medlemmar till genom en kollektiv hemförsäkring har debatterats häftigt. Många LO-medlemmar har frågat sig: Vad blir nästa steg? Blir jag automatiskt ansluten till OK, , eller andra grenar av rörelsen? Många medlemmar värjer sig också för den form av maktmissbruk, som utövades av t. ex. , när man uteslöt medlemmar för att de studerade på sin fritid. För den som vill tillhöra en förening eller organisation måste det klarare framgå, hur långt organisationens befogenheter sträcker sig. Den enskilde skall inte behöva känna sig styrd och manipulerad - måhända av nog så välmenande företrädare. Moderata samlingspartiet har tidigare i såväl partimotioner som enskilda motioner krävt att frågan om ramlagstiftning för ideella föreningar bör utredas. Frågan har ett flertal gånger behandlats och avslagits av trots att flera remissinstanser tillstyrkt en utredning. Vi anser nu - liksom tidigare - att det föreligger starka skäl för en utredning rörande ramlagstiftning för de ideella organisationerna. 1* 1987/88.3 sami. En ev. kommande lagstiftning bör innehålla regler, som skyddar den Mot. enskildes ställning inom och gentemot en organisation, medlems bundenhet L202 av beslut som fattats utan dennes direkta medverkan samt bestämmelser om medlems inträde i och uteslutning ur en förening/organisation. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om ramlagstiftning för ideella organisationer. () ()
mot · GB02L205 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :L205 av m. fl. om minimiantalet medlemmar i ekonomisk förening En ekonomisk förening kännetecknas av att den är en personunion i syfte att i samverkan bedriva verksamhet för sina medlemmar till självkostnad. krävs fem fysiska eller tre till fyra juridiska personer som minsta antal medlemmar för att konstituera ekonomisk förening. I många sammanhang är den kooperativa samverkansformen lämplig associationsform även om antalet fysiska personer understiger fem. Det kan gälla t. ex. föreningar som bildas för gemensam marknadsföring, lokaler, administration, teknisk service, maskinservice etc. Ofta är det fråga om en företagare som önskar samverka genom ekonomisk förening. Sådana exempel på grupper är journalister, reklammän och övriga yrkesutövare inom den växande servicebranschen samt inom lantbruket, vilket framför allt gäller maskinsamverkan och sambruk. För att underlätta samverkan borde kravet för att bilda en ekonomisk förening sättas till tre medlemmar oberoende av om dessa är fysiska eller juridiska personer. Problemen kommer sannolikt att uppmärksammas framgent inom den nya livsmedelsindustrin, bl. a. vid utbud av alternativt odlade produkter som t. ex. ost, sylt, honung o. dyl. inom lokal vidareförädlingsindustri. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kravet på visst antal personer för att konstituera ekonomisk förening. () ()
mot · GB02L207 · 1988-01-14 00:00:00 — 1987/88:L207 (®pp om miljöredovisning i årsboksluten för bolag 1987/88 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo735 hemställer vi att hos regeringen begär förslag om en förändring i bolagslagen så att företagens årsbokslut förses med en miljöredovisning. 1 1987/88.
mot · GB02L208 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:L208 av m. fl. om höjning av minimikapitalet för aktiebolag beslutade att höja gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital från till . De aktiebolag som bildats före fick anstånd till utgången av med att höja sitt aktiekapital till detta belopp, övergå till annan bolagsform eller att avregistrera bolaget. Efter ett nytt riksdagsbeslut förlängdes övergångstiden för de äldre bolagen till utgången av 1981. Denna höjning av minimibeloppet för aktiekapital till tillkom främst för att skapa ökad trygghet för att bolaget uppfyller sina förpliktelser mot anställda, mot samhället och mot andra borgenärer. Det har länge funnits synnerligen starka skäl att ytterligare höja denna gräns för lägsta tillåtna aktiekapital. Redan i lagutskottets betänkanden /81:28 och 1982/83:16 framhålles att det kan vara motiverat att man vid en anpassning av aktiebolagens regler till verksamheten i de största aktiebolagen och införandet av särskilda bestämmelser för mindre företag relativt kraftigt höjer den undre gränsen för aktiekapitalet. Utskottet förutsatte att regeringen skulle följa utvecklingen och vid en förnyad prövning av frågan om olika regler för de största och de mindre bolagen överväga spörsmålet om en höjning av gränsen för aktiekapitalet. Men trots dessa uttalanden och trots att utvecklingen vad t. ex. gäller antalet konkurser motiverat en kraftig höjning av minimikapitalet i aktiebolag har ingenting hänt. Ett aktiekapital på utgör inte ens i rimlig grad en tillräcklig ersättning för att förebygga konkurser och att aktiebolagsformen utnyttjas för ekonomisk brottslighet. Konkursernas antal ökade . Dåliga kunskaper i bokföring och för låga krav på soliditet är viktiga orsaker till denna allvarliga utveckling. 1985 fick av oprioriterade fordringsägare i konkurser någon utdelning. Det innebär totala kreditförluster på . 1 många mindre företag är andelen eget kapital alltför låg för att ge företaget en tillräcklig finansiell stadga, vilket i sin tur är en förutsättning för att skapa tillfredsställande trygghet för anställda, långivare och leverantörer. Ingenting talar för att en värdebeständig kapitalgräns skulle utgöra något hinder för nyetablering av seriösa företag. Tvärtom kan det hävdas att vi haft en för hög nyetableringstakt i och att detta åtminstone delvis sammanhänger med att det varit alltför lätt att bilda aktiebolag. Sammanfattningsvis talar starka skäl för en kraftig höjning av mini- Mot. mikapitalet för aktiebolag. Ett lämpligt minimibelopp bör vara åtminstone L208 I samband med en höjning bör också övervägas en anknytning av aktiekapitalet till basbeloppet. Ett alternativ till en sådan anknytning är att det lägsta tillåtna aktiekapitalet räknas upp med vissa intervaller, t. ex. . För att underlätta en sådan anpassning för seriös företagsamhet bör möjlighet finnas att genom lån täcka minimikapitalet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till anpassning av minimibeloppet för aktiekapital. () () 1* 1987/88.
mot · GB02L212 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:L212 om samordning av aktiebolags-, handelsbolags- och föreningsregister Patent- och registreringsverkets bolagsbyrå i har till uppgift att föra ett register över samtliga aktiebolag i . å sin sida har till uppgift att i ett särskilt handelsregister registrera samtliga de enskilda firmor, handels- och kommanditbolag, som är verksamma i länet. Dessutom faller det på länsstyrelserna att i sina respektive län föra register över ekonomiska föreningar och stiftelser. Någon form av samordning mellan länen finns inte och inte heller mellan länsstyrelse och bolagsbyrå. Detta leder till att det går lätt att byta associationsform och verksamhetsort. Möjligheten att med hjälp av de firmarättsliga reglerna tillvarata konsumenternas och borgenärernas, inklusive det allmännas, intresse av att kunna följa en näringsverksamhet på ett enkelt och smidigt sätt är således begränsad på grund av den bristande samordningen. Detta har också lett till att företag kommit till skada. Bland annat har inträffat, att de resurser ett företag satsat för att göra sitt firmanamn känt varit bortkastade, då det visat sig att ett företag i ett annat län arbetat under samma firma. Enligt min mening finns det , då allt fler företag - oberoende av associationsform - har ett verksamhetsområde som är större än ett län( många skäl som talar för att all registrering av näringsverksamhet skall ombesörjas av en enda myndighet. Således bör handelsregistren, förenings- och stiftelseregistren överföras från länsstyrelserna till bolagsbyrån. De regionala och lokala servicebehoven gentemot allmänheten kan bättre tillgodoses om de lokala skattemyndigheterna, som finns på 120 platser i landet, övertar de 24 länsstyrelsernas uppgifter. Bolagsbyrån får härmed utökade arbetsuppgifter på ett klart avgränsat område, som skiljer sig från patentverkets övriga uppgifter. Det finns därför anledning att göra bolagsbyrån till en egen myndighet. De resursförstärkningar som blir nödvändiga vid bolagsbyrån uppvägs väl av de besparingar som kan göras vid länsstyrelsernas handelsregister. Med hänvisning till det anförda hemställs L212 att hos regeringen begär förslag om samordning av registreringen av näringsverksamhet och att dessa uppgifter förs över till patent- och registreringsverkets bolagsbyrå, som ges ställning som självständig myndighet.
mot · GB02L213 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:L213 av m. fl. (fp) om röstvärdesdifferentiering av aktier Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N303 hemställs att hos regeringen begär förslag om förbud mot röstvärdesdifferentiering vid börsnoterat företags nyemission på börsens Aloch A2-listor. () ()