ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02L9 · 1988-04-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:L9 av m. fl. (m) med anledning av prop. 1987/88:152 om lagändringar m. m. med anledning av exekutionsväsendets nya organisation I propositionen föreslås lagändringar föranledda av den nya organisationen för exekutionsväsendet. Dessutom redovisas vissa överväganden om ledningsfunktion i den nya organisationen. Kronofogdemyndigheterna har, som framgår av propositionen, att hantera indrivningsverksamhet för såväl staten som enskilda medborgare. Vi vill kraftigt understryka att exekutionsväsendets nya organisation och ledningsfunktion inte får innebära att mål som drivs av enskilda medborgare nedprioriteras. Många av de enskilda målen kan röra väsentligt lägre belopp än vad som totalt och i vissa enskilda fall gäller beträffande statens fordringar. När det gäller resursinsatserna måste man ta stor hänsyn till att för den enskilde medborgaren kan indrivningen av ett förhållandevis litet belopp vara mycket viktig med tanke på den personliga ekonomin. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande resurser för enskilda mål inom exekutionsväsendet. () () () () land (m) () () : ' ';oi;*jl / ^J:8o\\8^f (ni).{| . ;t»v n-n/i /i. ;iibn ,o I mo 8 ./nöj:o<;i:v^no*Tijjls-'. ;- vr.v hhboY\ ! i, - .rt= o: no >i;i <,.i* ;<> :: ivJj n, i.St. jin- ... ,s : - : ::! ; ... . r < .v . *rj,'l!::*:. : rn._ II ,/ . /, - i t; ... ' lii. '.- . . t> ' -.V );' iBSiv »n ' Ii - : ' : - . _/ f, . . .I-,.. . . , -i .. i ,i . . .
mot · GB02Sf27 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sf27 med anledning avprop. 1987/88:116 om studiemedel Den sociala snedrekryteringen till högre utbildning är iögonfallande. Andelen studenter vid universitet och högskolor från socialgrupp I resp. socialgrupp III står i omvänd proportion till deras andel av befolkningen. har ingen förbättring kunnat noteras. För ett demokratiskt samhälle är det nödvändigt att vidta åtgärder för att se till att alla, oavsett social, ekonomisk och kulturell bakgrund, skall ha möjlighet att studera. För att förändra situationen och undanröja den sociala snedrekryteringen krävs sannolikt ett brett upplagt åtgärdsprogram. Som grund för detta bör ligga en genomlysande utredning om orsakerna till att ungdomar i socialgrupp III inte väljer högre utbildning. Grund- och gymnasieskolans oförmåga att anpassas till behoven bland de elever som saknar studietradition i hemmen, spelar sannolikt en stor roll liksom andra, psykologiska, faktorer. Också antagningsregler m.m. inverkar. Av avgörande betydelse är de ekonomiska villkoren. Därför ser jag med tillfredsställelse att regeringen lagt förslag om ett bättre fungerande studiemedelssystem. Det är ett avsevärt framsteg att statens subvention i ökad utsträckning kommer att utgöras av studiemedlens bidragsdel. Studieskulderna kan emellertid även fortsättningsvis komma att visa sig vara ett hinder. I många grupper är nämligen skuldsättning mycket negativt som finansiering av studier. En vanlig högskoleutbildning kan komma att leda till studieskulder . Man kan befara att kommer många ungdomr att välja utbildning inom företag och myndigheter, som erbjuder goda villkor för kvalificerad internutbildning, i stället för högskoleutbildning. Detta är oroande för högskoleutbildningen i allmänhet och för strävandena efter en bättre social rekrytering i synnerhet. Det är därför angeläget att utvecklingen under de närmast följande åren följs mycket noga vad gäller rekryteringen till högre utbildningar. Ytterligare åtgärder bör vidtas om det visar sig att de föreslagna förbättringarna inte får avsedda effekter. Särskilt bör bidragsdelens storlek, reglerna för återbetalning och bostadsbidragen i så fall övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om behovet av att noggrant följa studenternas ekonomiska situation m. m. i syfte att undanröja den sociala snedrekryteringen.
mot · GB02Sf33 · 1988-04-15 00:00:00 — av och () med anledning av prop. 1987/88:158 om ny organisation för statens invandrarverk 1987/88 Sf3335 proposition föreslås att invandrarverkets organisation skall regionaliseras för att åstadkomma effektivare handläggning av utlänningsärenden och därmed kortare handläggningstider, ett bättre flyktingmottagande och förbättrad samverkan mellan verket, andra berörda myndigheter och kommunerna. Detta skall kunna uppnås bl. a. genom ett system med utspridda flyktingslussar kombinerat med ett antal regionala kontor. Vi tror att man på detta sätt kan åstadkomma flexibilitet, större effektivitet och ett bättre samarbete med kommunerna. Vi vill emellertid också i detta sammanhang peka ut en ort som vi anser särskilt väl lämpad att ta hand om såväl flyktingsluss som ett regionalt kontor, nämligen i . har haft en permanent flyktingförläggning. Det innebär bl. a. att det redan nu finns en mycket kvalificerad personal och anläggningar av olika slag att tillgå. Det innebär också - och det är inte det minst viktiga - att flyktingar är ett naturligt inslag i det dagliga livet på orten. De smälter väl in i samhället och accepteras av den stora allmänheten. En annan faktor som talar till fördel i detta sammanhang är att orten ligger centralt och är något av ett kommunikationscentrum i . har t. ex. nära till och är genom sitt läge vid och den s. k. kust-till-kustbanan (/KarlskronaGöteborg) en viktig järnvägsknutpunkt. Vidare bör framhållas att man på olika sätt vidtagit åtgärder i kommun för att utvidga verksamheten och mottaga en utredningssluss. Det har rört sig om diskussioner med kommunen om tillgången på mark, överläggningar med bostadsföretag om nya administrationslokaler och fler lägenheter, överläggningar med om lokalbehov, förhandlingar enl. MBL 11 § om bemanning av en utredningssluss i m. m. Det kan vidare nämnas, att det redan nu finns konkreta planer på uppförande av 30 paviljonger och ritningar på en administrationsbyggnad. Det finns således mycket som talar för att skulle bli en lämplig lokaliseringsort för såväl utredningssluss som ett regionalt kontor för flyktingmottagande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande förläggning av utredningssluss och ett kontor för flyktingmottagande till i . () ()
mot · GB02Sf34 · 1988-04-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf34 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:158 om ny organisation för statens invandrarverk Vpk anser att regeringens förslag till omorganisation av invandrarverket i stort sett är bra. Genom den föreslagna regionaliseringen kommer förhoppningsvis förutsättningar att skapas för en effektivare hantering av flyktingmottagandet med förkortade väntetider som följd. Men framför allt kan den föreslagna regionaliseringen bidra till en effektiv bevakning av de invandrarpolitiska beslutens praktiska genomförande i olika kommuner. Det nära samarbetet mellan olika kommuner och invandrarverkets regionala avdelningar kan positivt bidra till att den av beslutade invandrarpolitiken förverkligas. Inte minst den sista aspekten är viktig att understryka med tanke på att invandrarverket med sin nuvarande organisation och arbetsbelastning inte kan uppfylla det målet. Däremot anser vpk att det är helt ohållbart att vpk saknas i den parlamentariskt sammansatta styrelsen för invandrarverket. Vpk:s principiella inställning är att samtliga riksdagspartier skall vara representerade i styrelser för statliga verk för att få insyn i verksamheten och kunna ta ansvar för att av fattade beslut följs. Vpk anser därför att alla riksdagspartier skall vara representerade i styrelsen för statens invandrarverk. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att alla riksdagspartier är representerade i styrelsen för statens invandrarverk. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Sf35 · 1988-04-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf35 med anledning av prop. 1987/88:158 om ny organisation för statens invandrarverk har i motioner till , senast under allmänna motionstiden , krävt snabbare handläggningstider av såväl flykting- som asylärenden. Den nu förelagda propositionen synes vara ett steg i rätt riktning. Enligt förslaget skall landet delas in i fem regioner, varvid det ankommer på regeringen att besluta i frågan om placeringsorterna. De regionkontor som byggs upp förutsätts få möjligheter att arbeta på ett sådant sätt att en betydligt effektivare hantering av flyktingärendena uppnås. Några orter för regionkontor och/eller utredningsslussar anges inte i propositionen. har dock redan gjort en hel del förarbete. Så har t. ex. skett i kommun. har haft invandrarverkets uppdrag att undersöka möjligheten att förlägga en utredningssluss till . I gott samarbete med kommun finns därför en planering för att snabbt kunna sättas i verket. Kommunen har ordnat markfrågan i anslutning till nuvarande flyktingförläggning, och ritningar paviljonger samt administrationsbyggnad finns framtagna. , som har en permanent flyktingförläggning, torde vara en ur många synpunkter lämplig lokaliseringsort. Här finns en väl uppbyggd och fungerande flyktingverksamhet med kvalificerad personal. Kommunen har också lång erfarenhet av invandrarverksamhet och synes väl förberedd att medverka i en utvidgning av verksamheten. Enligt vad jag erfarit är alltså en långtgående planering genomförd i för att förlägga såväl regionkontor som utredningssluss dit. är en ort som är mycket lämplig för en dylik verksamhet. Den utredning som invandrarverket och kommunen gjorde 1987 och som resulterade i nämnda planering är ett bra bevis härför. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om som lämplig lokaliseringsort för regionkontor och utredningssluss i en ny organisation för statens invandrarverk.
mot · GB02Sf36 · 1988-04-27 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf36 med anledning av prop. 1987/88:171 om Mot. reformering av den allmänna försäkringens 1987/88 efterlevandeförmåner m. m. Sf3641 bor de flesta barn med svåra handikapp tillsammans med sina föräldrar och syskon. Det är en utveckling som de flesta tycker är bra, men som ställer stora krav på samhället när det gäller att stödja dessa familjer. har i andra motioner till bl. a. föreslagit att det ekonomiska stödet till familjer med svårt handikappade barn skall förbättras genom en kraftig höjning av vårdbidraget. Vi har också krävt och i senaste budgetpropositionen fått gehör för visst omställningsbidrag när ett handikappat barn, för vilket vårdbidrag utgått, avlider. I familjer med gravt handikappade barn måste ofta en av föräldrarna, oftast mamman, vara hemma. Vårdbidrag utgår för den särskilda tillsyn och vård som barnet kräver till dess det fyller , alltså under drygt hälften av den tid som ligger till grund för full pension. Vårdbidraget är pensionsgrundande, men avdrag görs för den del som beräknas som merkostnader. Det troliga är att en förälder som varit hemma med sitt handikappade barn inte kan gå ut på arbetsmarknaden direkt när barnet fyller . Då uppstår när föräldern varken har lön eller pensionspoäng, eftersom vårdbidraget övergått till barnet i form av förtidspension. Barnet får alltså pensionspoäng. När barnet är tillräckligt vuxet för att flytta till eget boende har förflutit, och föräldern kan ha svårt att komma in på arbetsmarknaden. Dessa föräldrar kommer aldrig att komma upp i någon hög pensionpoäng och kanske inte heller full kvalifikationstid, trots att de under en lång följd av år gjort en betydande kostnadsbesparande insats för samhället. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättringar i efterlevandeskyddet för i motionen nämnda föräldrar. 1 1987/88. Nr S/36-41
mot · GB02Sf37 · 1988-04-28 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf37 med anledning av prop. 1987/88:171 om reformering av den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner m. m. Kravet för att kunna få full pension är att man av intjänat pensionspoäng. Många uppnår inte denna krävda tid. 1 en del fall beror det på att arbete inte har funnits. 1 de flesta fall beror det på att vederbörande varit hemma och tagit hand om minderåriga barn, och detta gäller då till övervägande del kvinnor. 1962 beslutade om rätt för småbarnsföräldrar att tillgodoräkna sig ATP-år för vård av egna barn, och således föreligger nu denna rätt för småbarnsföräldrar. Motioner har också väckts i om att införa samma rätt retroaktivt sedan ATP-reformens genomförande. Med nuvarande bestämmelser måste vederbörande ansöka om att få ATP-året tillgodoräknat. Ändring bör här ske så att ATP-året påföres automatiskt. Om tillräcklig inkomst förekommit härutöver ger det i vanlig ordning också pensionspoäng. I , och moderata samlingspartiets gemensamma förslag till vårdnadsbidrag ingår förslag om att den som stannar hemma och vårdar barn skall få tillgodoräkna sig dessa år i ATPsammanhang. Enligt min mening skulle många kvinnor få en betydligt bättre ATP-pension om vård av eget barn gett denna rätt till ATP , då ATP-reformen genomfördes. bör därför besluta om att införa denna rätt retroaktivt. Härigenom skulle också efterlevandepensionerna förbättras genom att den egna pensionen blir högre. I de fall vederbörande haft förvärvsarbete och redan intjänat ATP-poäng så innebär förslaget ingen kostnad för samhället. Förslaget kan därför sägas ge en viss grundtrygghet. Det är också ett sätt för samhället att visa att man något, om än i efterhand, värderat den arbetsinsats som den förälder gjort som stannat hemma och tagit hand om barn . Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att retroaktivt medge ATP-år till alla dem som själva vårdat egna barn hemma.
mot · GB02Sf41 · 1988-04-29 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf41 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:171 om reformering av den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner m. m. I propositionen framläggs bl. a. förslag om ett nytt system för skydd för efterlevande. Vi riktar inga invändningar mot de principiella motiv och utgångspunkter som ligger till grund för förslaget, ej heller mot den slutsats som dras, att det föreligger ett behov av reformering av nuvarande änkepensionering. Främsta skälet är, som vi ser det, att utrymmet därigenom skapas för en förstärkning av barnpensionerna. Det är motiverat att reformera efterlevandeskyddet även utifrån det faktum att kvinnor och män inte har samma rätt till efterlevandeskydd vid ena makens dödsfall. Om den efterlevande inte har barn , skall omställningspension utges efter dödsfallet. Därefter förutsätts den efterlevande ha anpassat sig till sina nya förhållanden och ha möjlighet att svara för sin egen försörjning. Propositionens förslag i denna del bygger på uppfattningen att villkoren på arbetsmarknaden för kvinnor och män snabbt går mot en utjämning. Arbetsmarknaden är dock ännu så länge långtifrån jämställd. Inom många av de stora kvinnoyrkena finns det små möjligheter att få heltidstjänster. Kvinnor i glesbygd har ofta särskilda svårigheter både inom utbildningen och på arbetsmarknaden. Trots ökande förvärvsfrekvens kvarstår ett samband mellan äktenskap och kvinnors deltidsarbete. Den bristande jämlikheten på arbetsmarknaden skall elimineras med utbildnings- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är således inte inom försäkringssystemets ram som kvardröjande skillnader skall överbyggas. I rådande situation är det dock ytterst angeläget att de i propositionen nämnda övergångsreglerna tillämpas med mycket stor generositet och med ett aktivt stöd till den efterlevande i ansträngningarna att forma ett yrkesverksamt liv. bör regeringen noga följa utvecklingen så att förändringar skyndsamt kan vidtas om det skulle visa sig nödvändigt. De föreslagna reglerna för efterlevandepensioneringen innebär omfattande förändringar av vårt pensionssystem. Tre olika typer av övergångsregler för kvinnor i olika åldersgrupper ska gälla vid sidan av huvudreglerna. Det kommer därför att krävas omfattande utbildningsinsatser om det nya systemet. Riskerna för att oriktig information sprids och skapar oro är stora, vilket enligt vår mening gör det motiverat även med stora informationsinsatser om de nya reglerna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en mycket generös tillämpning av övergångsbestämmelserna och den särskilda efterlevandepensionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utbildning och information, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppföljningen av utvecklingen. () ()
mot · GB02Sf46 · 1988-04-29 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf46 av och () med anledning av prop. 1987/88:171 om reformering av den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner m. m. Den föreslagna reformeringen av efterlevandeförmånerna är välkommen. Propositionens förslag att stärka barnpensionerna och att ge även män och sammanboende rätt till efterlevandepension innebär att framtidens förhållanden slår igenom även vad beträffar denna del av det sociala trygghetssystemet. För att skapa trygghet för bl. a. kvinnor i regioner där det är svårt att få arbete eller heltidsarbete föreslås i propositionen en särskild efterlevandepension. Detta är nödvändigt, och vi vill betona att denna förmån måste tillämpas generöst, särskilt . Det är emellertid viktigt med övergångsregler, precis som propositionen föreslagit, för att säkra dagens kvinnors rätt till trygghet i det fall att de skulle bli änkor . De har planerat sitt liv utifrån de förhållanden de levat i och skall inte behöva komma i kläm vid en reformering av änkepensionerna. Beträffande kvinnor som vid genomförandet av reformen är 45 har övergångsreglerna utformats så att de fram till erhåller änkepension enligt dagens regler. Därefter skall deras pension räknas så att de erhåller minst hälften av makarnas gemensamma ATP-poäng, i det fall kvinnans egen ATP inte är högre. Beräkningar har gjorts på hur dessa regler skulle slå i kommun, för en kvinna med låg egen ATP och med en man som också har relativt låg ATP. Dessa beräkningar visar att berörda kvinnor efter visserligen får lägre efterlevandepension, men att den disponibla inkomsten blir ungefär som efter skatt och rätt till maximalt kommunalt bostadstilllägg (KBT). Exempelvis får en kvinna med . i årsinkomst och vars man tjänat . , under dessa förhållanden ca . mindre i disponibel inkomst enligt övergångsreglerna jämfört med dagens regler. Det kommunala bostadstillägget kommer alltså att ha mycket stor betydelse för dessa kvinnor, liksom det har för alla pensionärer med låg ATP. Det är därför viktigt att betona KBT:s betydelse för kvinnor som vid ikraftträdandet av reformen är 45 och som har låg ATP. Med hänvisning till ovanstående hemställs Sf46 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en generös tillämpning av den särskilda efterlevandepensionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande kommunala bostadstilläggets betydelse för de kvinnor som vid ikraftträdandet av reformen är 45 och som har låg ATP.
mot · GB02Sf48 · 1988-04-29 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf48 av (c) med anledning av prop. 1987/88:171 om reformering av den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner m. m. Ifrågavarande proposition kan enligt min mening inte antagas i det skick den befinner sig. När man vidtar förändringar av detta slag måste man se till kvinnors faktiska situation på arbetsmarknaden. Man kan inte medverka till att ytterligare försämra livssituationen för redan svaga grupper. Om jag ser till mitt eget län kan jag konstatera att länet som helhet upplevt den mest ogynnsamma utvecklingen av arbetslösheten i hela landet. Kvinnorna är en särskilt utsatt grupp. Den kvinnliga förvärvsfrekvensen är låg. Förhållandena är likartade i skogslänen. Regeringen har inte trots upprepade krav vidtagit erforderliga insatser för sysselsättningen i länet. Regeringen är inte beredd att underlätta kvinnors arbetsmöjligheter men är beredd att försämra deras livssituation. För att propositionen skall kunna antas måste omformulering ske dels av arbetskravet för något äldre efterlevande, dels vad gäller flyttningskravet för de yngre. Kap. 8 § 6 bör lyda enligt följande: Rätt till särskild efterlevandepension har en efterlevande make som uppfyller villkoren för rätt till omställningspension enligt 4 §, om den efterlevandes möjlighet att bereda sig inkomst på hemorten genom ett för honom lämpligt arbete är nedsatt med minst hälften alltsedan makens död och nedsättningen beror på arbetsmarknadsmässiga skäl, nedsatt hälsa eller annan därmed jämförlig omständighet samt kan antas vara inte endast kortvarig. Rätten till särskild efterlevandepension inträder då rätten till omställningspension upphör. Förslaget om omställningspension i högst är otillräckligt för att klara de mänskliga och praktiska svårigheter som uppstår vid en makes bortgång. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande arbetskravet som villkor för äldre kvinnors rätt till särskild efterlevandepension, 2. att beslutar anta den i motionen angivna lydelsen av Mot. 8 kap. 6 § i lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring.
mot · GB02Sf50 · 1988-04-29 00:00:00 — 2. att begär att regeringen utfärdar direktiv till en ny parlamentarisk utredning med uppgift att ge ett samlat, heltäckande förslag till en revision av ATP-systemet i enlighet med de i motionen anförda riktlinjerna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att i avvaktan på en i enlighet med yrkande 2 föranledd proposition inga övriga ändringar i den allmänna försäkringens pensionsförmåner skall föreslås, 4. att, när utredningsförslag om revision av ATP-systemet föreligger, detta ges en omfattande och noggrann remissbehandling, 5. att hos regeringen begär förslag om ändringar i skattelagstiftningen vad avser avdragsrätt för pensionsförsäkringar och/ eller pensionssparande i bank i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att hos regeringen begär förslag om avdragsrätt för till kapitalförsäkringar på de sätt som föreslagits i motionen, 7. att beslutar att särskild efterlevandepension för efterlevande i glesbygd eller andra grupper med generella uppenbara försörjningssvårigheter skall tillämpas generöst och kunna utgå livsvarigt, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att ATPsystemet alltfort skall vila på principen om inkomststandardskydd samt att intjänade pensionspoäng vad gäller den vid tiden för intjänandet gällande lagstiftningen inte får kränkas utom i fall som kan jämställas med ett enskilt försäkringsbolags konkurs. () () Svenskt Tryck Slockholm 1988