mot · GB02Fi23 · 1988-05-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi23 av m. fl. (s) ^' med anledning av prop. 1987/88:150 med förslag till Mot. slutlig reglering av statsbudgeten för /88 1988/89, m. m. (kompletteringsproposition) Fi23-24 Inbetalning på likviditetskonto under /89 Enligt lagförslaget skall aktiebolag, ekonomiska föreningar och handelsbolag inbetala medel på likviditetskonto i . Undantagna från skyldigheten är banker, kreditaktiebolag och finansbolag samt fondkommissionsbolag och försäkringsbolag. Om synnerliga skäl föreligger kan regeringen medge befrielse från skyldigheten även för andra företag. Inbetalning till likviditetskonto grundas på företagens likvida medel enligt balansräkningen närmast före . De likvida medlen definieras som kassa- och banktillgodohavanden, aktier och andelar samt obligationer och andra värdepapper. Likviditeten bedöms endast från företagens tillgångssida och beaktar således inte tillgångarnas finansiering. För de folkrörelsekooperativa riksorganisationerna , och Svenska leder lagförslaget, om det genomförs, till mycket kraftiga likviditetsindragningar. Inom dessa organisationer är en stor del av kapitalflödena centraliserade till resp. riksorganisation. Likvida medel i medlemsorganisationerna samlas således i riksorganisationen, som tjänstgör som en form av clearingorgan. Därutöver sker en omfattande inlåning av medlemsorganisationernas sparade medel till riksorganisationerna. Sparandet sker framför allt inom bostadskooperationen genom bostadsrättsföreningarnas avsättningar för fastighetsunderhåll. Ifråga om KF och HSB bedrivs även inlåningsverksamhet genom sparkassor, som riktar sig till organisationernas fysiska medlemmar. Inom exempelvis HSB uppgick den samlade inlåningen från förenings- och medlemssektorn till ca , en inlåning som helt grundas på kollektivt och enskilt sparande bland organisationens föreningar och medlemmar. De inlånade medlen arbetar i organisationerna. En stor del måste dock hållas likvida med hänsyn till verksamheten och som beredskap mot utflöden av inlånat kapital. Genom uppsamlingen av medlemsorganisationernas kassaflöden och kapitaltillgångar till resp. riksorganisation koncentreras likviditeten hos riksorganisationerna. Den föreslagna utformningen av beräkningsunderlaget för likviditetsindragningen leder härigenom till extremt stora effekter för dessa organisationer. Om inlåningen i riksorganisationerna inte skett, 1 1987/88. skulle huvuddelen av medlemsföretagens likviditet ligga under de 50 Mot. 1987/88 milj. kr. som undantas från den föreslagna indragningen. Det är enligt vår mening inte rimligt att en central clearings- och inlåningsverksamhet inom kooperativa organisationer skall drabbas av likviditetsindragningar som en följd av samverkan mellan medlemsorganisationerna. Det är heller inte rimligt att den sparverksamhet som bedrivs såväl kollektivt i föreningarna som genom de enskilda medlemmarna, och som befrämjas av riksorganisationerna, skall få sådana konsekvenser. En likviditetsindragning med utgångspunkt från de i lagförslaget angivna kriterierna skulle således i hög grad indirekt drabba sparandet inom organisationerna. kan detta komma att påverka sparandet negativt. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att riksorganisationerna , och Svenska bör undantas från likviditetsindragning enligt lagförslaget. () ()