ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Bo421 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo421 om ökat boinflytande för hyresgäst Svagheten i vår boinflytandemodell är att graden av inflytande blir beroende av fastighetsägarens eller bostadsföretagets inställning och policy i olika boendefrågor. Det är svårt för hyresgästerna att inom boinflytandets ram genomdriva förändringrar som går emot bostadsföretagets uppfattningar. Ett sätt att utveckla boinflytandet är att komplettera vår nuvarande inflytandemodell med ett hyresgästinflytande i det allmännyttiga bostadsföretagets styrelser. Dagens förhållande att kommunerna utser företagens styrelser åt hyresgästerna är inte självklar. Många av företagsstyrelserna har begränsade erfarenheter av hur det är att vara hyresgäst. De är ofta passiva och uppmärksammar inte hyresgästernas bostadsproblem. Det förekommer t. o. m. företagsstyrelser som aktivt motarbetar sina kunders, dvs. hyresgästernas, behov och önskemål. Utförsäljningen av allmännyttiga bostadsföretag samt uppsägning av boinflytande- och fritidsavtal är exempel på den typen av handlingar. Ett viktigt led i ett utvecklat hyresgästinflytande är därför att hyresgästerna får insyn och inflytandemöjligheter i bostadsföretagens styrelser. På kort sikt kan ett sådant inflytande utformas genom en fullvärdig hyresgästrepresentation i företagens styrelser. Ett första steg kan vara att hyresgästföreningarna får utse adjungerad ledamot i bostadsföretagens styrelser. Ledamoten får då yttranderätt men ej rösträtt. Kommunalpolitikerna bör ägna sig åt de övergripande bostadspolitiska frågorna såsom att planera, bygga och fördela bostäder. Hyresgästerna bör få överta ansvaret för hur bostadsområdet skall förvaltas och utvecklas. En lösning för att uppnå detta mål är att de allmännyttiga bostadsföretagen delas upp i moder- och dotterföretag. Dotterföretagen får ansvara för att handha förvaltningsfrågorna i de lokala bostadsområdena medan moderföretaget ansvarar för de övergripande frågorna. Hyresgästinflytande skapas genom att hyresgästerna genom en representativ demokrati tillsätter förvaltningsstyrelser för de olika dotterföretagen. För att den kommunala insynen skall garanteras i förvaltningsstyrelserna kan det vara lämpligt att kommunen utser en styrelserepresentant. I stora kommuner kan dotterföretagen motsvara geografiskt avgränsade stadsdelar. I mindre kommuner sammanfaller verksamhetsområdet för moder- resp. dotterföretag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om boinflytande för hyresgäster. 1987/88 Bo421
mot · GB02Bo423 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo423 av m. fl. (s) om förvärv av hyresfastighet i visst fall Enligt lagen om förvärv av hyresfastighet skall köp av aktie eller andel i bolag, som äger sådan fast egendom som avses i ovannämnda lag, prövas av hyresnämnden, under förrutsättning, att den kommun i vilken fastigheten är belägen, begär sådan prövning. Förvärvaren har skyldighet att anmäla förvärvet till kommunen. Görs inte sådan anmälan är förvärvet ogiltigt. Någon anteckning om att prövning pågår sker inte i fastighetsboken. Om ett bolag, vars rätt att förvärva hyresfastighet är under prövning, säljer hyreshusfastighet, skall köparen anmäla detta till kommunen. Om det är en annan kommun än den som ursprungligen begärt prövning och den senare kommunen inte påkallar prövning, kan lagfart beviljas. Om inskrivningsdomaren felaktigt skulle bevilja lagfart på ett oanmält förvärv blir förvärvet giltigt enligt 5 §. Om ett tillståndsärende överklagas till bostadsdomstolen kan avsevärd tid förflyta innan slutligt beslut fattas. Med ovannämnda förhållanden kan dessvärre en fastighetsägare företa försäljningar och vidareförsäljningar. Frågan är också vem som har äganderätten till en fastighet som sålts vidare av ett bolag för vilket förvärvsfrågan inte avgjorts genom lagakraftägande beslut. Skulle beslutet slutligen bli att förvärvstillstånd inte medges kan stora praktiska och ekonomiska svårigheter uppstå när äganderättsförhållandena skall återställas som de var före köptillfället. De ovan beskrivna förhållandena är otillfredsställande och kan vålla stor irritation, varför lagstiftningen bör ändras på ett sådant sätt att försäljningen omöj liggöres. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av lagen om förvärv av hyresfastighet. () ()
mot · GB02Bo425 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: B o425 av m. fl. (m, fp) om översyn av fastighetsbildningslagen 1987/88 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo259 hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i fastighetsbildningslagen i enlighet med motionens syften. () ()
mot · GB02Bo428 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo428 om lokalhyresgästers möjligheter att erhålla Lokalhyresgästernas ställning har ägnats ökande intresse. En viktig bakgrund till detta har varit den snabba hyresstegringen på lokaler, särskilt i de större orternas stadskärnor. Denna har i sin tur - genom sin inverkan på prisnivån och lönsamheten inom bl. a. handeln - bidragit till såväl inflationen som utglesningen av butiksservice i dessa områden. Att bekämpa de kraftiga lokalhyresstegringarna är därför ett viktigt allmänt intresse. avlämnade lokalhyreskommittén betänkandet (SOU 1987:47) Skäliga lokalhyror och trygghet i besittningen med förslag till åtgärder som skall stärka lokalhyresgästernas ställning i olika hänseenden. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu vidare inom . En fråga som ligger nära den som lokalhyreskommittén hade i uppdrag att utreda men som likväl föll utanför dess mandat är lokalhyresgästernas möjligheter att erhålla bostadsrätt i samband med att hyresfastighet övertas av bostadsrättsförening. gäller som huvudregel att hyresgäst i fastighet som övertas av bostadsrättsförening inte får vägras inträde i föreningen, om hyresgästen uppfyller de villkor för medlemskap som föreskrivs i stadgarna och föreningen skäligen kan nöjas med hyresgästen som bostadsrättshavare. För lokalhyresgäster gäller dock andra regler. Sådana kan vägras inträde om föreningen av ekonomiska eller andra skäl anser att de bör kvarstå som hyresgäster. Som föreningens mening gäller härvid beslut vid föreningsstämma, vilket därtill skall biträdas av hyresgästerna i minst 2/3 av de uthyrda lägenheterna. Inget hinder föreligger för att ett sådant beslut skall kunna innebära att vissa, men inte andra lokaler ombildas till bostadsrätter. Enligt min mening bör lokalhyresgäster nu ges samma möjligheter som andra hyresgäster att kräva medlemskap i bostadsrättsförening. För detta talar flera skäl. a. kan lokalinnehavarna få större inflytande över och därmed begränsa sina kostnader, vilket som jag inledningsvis framhöll är ett allmänt intresse. Möjligheten att bibehålla närservicen kan för övrigt i just de områden som här är i fråga vara särskilt viktig. Vidare talar allmänna rättviseskäl för att lokalhyresgäster inte skall ha annorlunda möjligheter att påverka sina kostnader än hyresgäster i bostäder. Flertalet lokalhyresgäster i de fastigheter som här är aktuella torde vara småföretagare med ekonomiska och andra resurser som inte skiljer sig från de boendes. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär förslag om rätt för lokalhyresgäst att ingå i bostadsrättsförening på samma villkor som de boende. 1987/88 Bo428
mot · GB02Bo430 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo430 av () om fastighetsdatareformens införande i har landets fastighets- och inskrivningsregister förts i böcker. Fastighetsdatareformen, som beslutades av , innebär att ett för land och stad enhetligt ADBbaserat fastighetsdatasystem byggs upp successivt och ersätter de manuellt förda fastighets- och inskrivningsregistren. Reformen har bedrivits länsvis i två femåriga etapper. Vid införandet av reformen förutsattes att man skulle slå vakt om namnen i de dåvarande registren och att beteckningsbyten skulle ske med stor försiktighet, bl. a. för att de kulturvärden som namntraditionen representerar skulle bevaras. Förutom att det ur kultursynpunkt är nödvändigt att bevara sockennamnen vid fastighetsregistrering, är sockennamnet också en viktig information till gemene man var fastigheten finns i verkligheten och inte bara i dataregister. Frågan om fastighetsdatareformens införande och dess utformning har behandlats av vid ett flertal tillfällen. Frågan om socken eller kommun skulle vara registerområde har bl. a. tagits upp. har avvisat motioner om att socken i stället för kommun skall vara registerområde. I propositionen 1987/88:100 bilaga 13 anges att förberedelsearbete för införande av fastighetsdatareformen kommer att inledas i bl. a. /89. I det förberedelsearbetet bör hänsyn tas till nödvändigheten av att sockennamn ingår vid registrering av fastigheter i . Detta kan ske med bibehållande av kommun som registerområde och med tillägg av sockennamn där kommun och socken inte är liktydigt. Med de möjligheter som dataprogrammen numera medger bör det inte vara några svårigheter att tillföra sockennamnen vid registrering av fastigheter. I finns starka kulturtraditioner som i många fall varierar från socken till socken. Enskilda gårdar och dess folk har haft avgörande inflytande på kulturliv och traditioner. Det förhållandet att släkter förknippats med sina gårdar gör att fastigheter i fått stor betydelse även för nya generationer. Att enbart använda kommun som registerområde skulle vara särskilt olyckligt i med tanke på socknarnas betydelse för kulturtraditionen och informationen till allmänheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att sockennamn skall ingå i fastighetsbeteckningen vid övergång till dataregistrering av fastigheterna i . 1987/88 Bo430
mot · GB02Bo502 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo502 av m. fl. (fp) om ändring av naturresurslagen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo719 hemställs 1. att beslutar att ansvaret för uppsikten över hushållningen med naturresurser enligt NRL skall överföras till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av länsstyrelsernas instruktion och arbetsordningar, 3. att beslutar om sådan ändring i lagen om hushållning med naturresurser m. m. att mineralutvinning inte skall kunna komma till stånd i områden som åtnjuter särskilt skydd mot exploateringsföretag. () () ()
mot · GB02Bo503 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo503 av m. fl. (c) om skyddet av vissa älvar, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo720 hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av hushållningsbestämmelserna i naturresurslagen, 2. att beslutar att undanta de fyra outbyggda Norrlandsälvarna från vattenkraftsutbyggnad, 3. att beslutar ge ett förstärkt skydd i naturresurslagen av Ammerån, Edänge, , Hårkan och i enlighet med motionen.
mot · GB02Bo505 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo505 av och () om brandvarnare i varje lägenhet Enligt uppgift saknas brandvarnare i tre lägenheter av fyra. Många exempel finns på att bränder kunnat begränsas om brandvarnare funnits i lägenheterna. Det borde därför finnas en tvingande bestämmelse att varje lägenhet skall utrustas med en brandvarnare. Vi anser därför att en tvingande bestämmelse bör införas i Svensk byggnorm, så att brandvarnare installeras i all nyproduktion och i äldre bostäder i samband med renovering. Dessutom bör med en intensiv informationskampanj samtliga hushåll upplysas om möjligheten att med detta enkla medel förebygga och begränsa bränder. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett tillägg i Svensk byggnorm om brandvarnare, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av information om installation av brandvarnare i våra bostäder.
mot · GB02Bo506 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo506 av () om hissar i flervåningshus Den yttre samhällsmiljön har för oss handikappade genomgått stora förändringar . Man har gjort miljön mera tillgänglig för oss. Idealet i ett bostadsområde finner man när den handikappade har extra hjälpmedel för att klara sig själv. Man kommer exempelvis fram till husets entréer, här finns ramper och räcken till den handikappades nytta och man kan lätt med fordon nå servicecentra och offentliga byggnader. Den handikappade har emellertid en omöjlig situation om han skall nå upp till de övre våningarna i ett flervåningshus. Om den handikappade nämligen är rörelsehindrad kan han inte använda trapporna. Den rörelsehindrade måste i alla sådana fall säga nej tack till ett besök i de övre våningarna i ett flervåningshus, om där saknas en hiss med tillräckligt utrymme. Man har genom lagstiftningen nu bestämt, att alla hus som är trevåningshus skall ha hiss. Samma sak finns bestämt om det är frågan om ombyggnader av ett äldre hus. Detta är utmärkt. Men för en rörelsehindrad är ett tvåvåningshus ett tillräckligt hinder för att göra det omöjligt att bege sig upp till den övre våningen. Man bör därför låta undersöka hur de rörelsehindrade utan alltför stora hinder skall kunna bege sig upp till övre våningen i ett flervåningshus. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rörelsehindrade personer och flervåningshus.
mot · GB02Bo507 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo507 av och () om förnyelse av de äldres bostäder Satsningen på eget boende för äldre och handikappade har för många inneburit en betydande standardhöjning. Att kunna bo på egna villkor har gett många en värdigare avslutning på livet. För äldre med nedsatt rörlighet och för de rörelsehandikappade har bostadens tillgänglighet utifrån och inom lägenheten en avgörande betydelse. Stora grupper av våra äldre bor fortfarande kvar i äldre bostäder eftersom bostaden för den enskilde ofta har mycket stora miljömässiga värden. De äldres bostäder är emellertid ofta inte lämpade för kvarboende när rörligheten begränsas. Även om man är fäst vid sin gamla bostad, hindrar smala dörrar och små, trånga toaletter och badrum ett eget boende. Den omoderna bostaden tidigarelägger behovet av hemtjänst, när de äldre tvingas ta sig fram med bockar, kryckor eller rullstol. Det finns också alla skäl att tro att åldringar t. ex. vill sköta sina toalettbesök utan hjälp av hemtjänst så länge de kan. Stor uppmärksamhet har ägnats åt den tillgänglighet som hissinstallationer innebär, men en sådan installation måste kompletteras med tillgänglighet inom bostaden. Kvarboendet för äldre (och handikappade) bör stödjas genom att tillgängliga bostäder skapas i det äldres fastighetsbeståndet. Äldre bostadshus behövs men de äldres och handikappades berättigade krav på tillgänglighet t. o. m. inom bostaden måste förbättras genom förnyelse. Bättre tillgänglighet ger ett självständigt boende med ett betydligt senare behov av samhällsstöd i form av hemtjänst. Kostnaderna för minskar med tillgängliga bostäder. och hemsjukvårdens arbetsmiljö (de äldres bostäder) förbättras. Rekrytering av hemtjänstpersonal kan underlättas genom bättre arbetsmiljö. Det är därför angeläget att de äldres boende kartläggs beträffande tillgänglighet från gata, i bad och mellan bostadens övriga utrymmen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en kartläggning av de äldres bostadssituation. () () 1987/88 Bo507
mot · GB02Bo509 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo509 av m. fl. om brandsäkerheten i vissa bostäder för äldre och handikappade I allt större utsträckning flyttar äldre och handikappade till olika alternativa boendeformer. Tillsynen och omvårdnaden i dessa boendeformer fordrar relativt liten personal och det medför att det blir lättare att större risker i boendet kan uppstå. är de alternativa boendeformerna klassade som vanliga bostadshus och därmed är inte kommunerna skyldiga att ha något brandskydd. En lagändring borde därför ske så att normal utrymningstrygghet ingår i begreppet tillgänglighet eller att någon form av undersökning görs där man kan plocka fram alla de faktorer som man skall ta hänsyn till vid sådana arrangemang. Det borde vara självklart att brandskyddsaspekterna finns med vid all planering av bostäder för äldre och människor med funktionsnedsättningar. Trygghetslarm och brandvarnare är självklara komponenter likaså att man är uppmärksam på inredningsdetaljerna. Även om boendet är insprängt i normala bostadshus bör utrymningsfrågorna noga beaktas. Det kan inte vara lämpligt att placera in sådana lägenheter i renoverade gamla hus där man i det befintliga trapphuset byggt in en hiss och därvid fått en så smal trappa att det är i det närmaste omöjligt att ta ut en människa via trappan. Då alternativa boendeformer är en relativt ny företeelse och pekar mot en fortsatt utökning, bör en förändring av brandsäkerheten ske nu så att vi inte står inför ett fullbordat, närmast oöverstigligt problem . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att nå maximal brandsäkerhet i alternativa boendeformer. () ()
mot · GB02Bo510 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo510 om bättre ventilerade bostäder för allergiker Allt flera människor i det svenska samhället lider av allergisjukdomar av olika slag. Dessa människor lever i en pressad situation, då de för att fungera normalt är beroende av väderlek och ventilation. 1/3 av alla barn och 1/4 av alla vuxna människor är överkänsliga för inomhusmiljön i nya och ombyggda hus, i vilka moderna byggmaterial använts. har ett danskt experimentbygge i Skejby norr om i visat att satsning på rätt slags byggmaterial och effektiv ventilation kan ge allergiker ett bättre liv med minskad medicinering och bättre sömn. Detta experimentbygge har uppmärksammats i hög grad av allergiker i och man frågar sig om inte liknande satsningar kan göras i vårt land. Vid byggnationen har man försökt undvika formaldehyd, lösningsmedel, flygdamm och svampsporer på olika sätt. När ventilationen fått ner luftfuktigheten dör kvalstren och den torra luften har inte, som man först befarade, besvärat folk med astma, eksem eller torra slemhinnor. Även om en allergiutredning pågår, så borde det vara möjligt att omgående genom fördelaktiga lån och bidrag stimulera till bebyggelse, som tyvärr fördyras genom de särskilda åtgärder som hänsyn till allergikerna kräver. Kommuner, som satsar på denna speciella bebyggelse borde stimuleras med förmånliga lån och bidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär snabba åtgärder för att stimulera kommuner och enskilda byggare till uppförande av bostäder, som är utformade på sådant sätt, att allergiker av olika slag kan minska sin medicinering och få en mera normal livssituation.
mot · GB02Bo511 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo511 av () om lättstädade badrum Det beräknas att lika läggs ned på obetalt arbete i som på betalt. Den övervägande delen av detta obetalda arbete utförs av kvinnor. Det finns inte med i BNP, bruttonationalprodukten, och räknas inte. Ändå är detta arbete betydligt viktigare för samhället än mycket av det betalda. Tiden att utföra det blir allt knappare. Rengöring av bostäder är ett sådant område som tar många oavlönade timmar. Efter att ringaktats och kallats för städmani har hygienens betydelse för hälsan återigen visat sig vara väsentlig. Det är i dammet som radondöttrarna fastnar, t. ex. Det borde vara självklart att husen skall byggas så att de är lätta att rengöra, men det är långt ifrån fallet. Trots alla byggnormer godkänns och installeras fortfarande badkar som är näst intill omöjliga att hålla rent omkring. Man kan inte komma åt under karet och inte heller mellan kar och vägg. Helt otroligt mycket illaluktande, fuktig smuts samlas i våra badrum. Det var lättare förr när ingen skiva dolde karet. En annan möjlighet är att inte fixera badkarets avlopp och att det finns utrymme att dra fram badkaret. bör i samråd med erfarna städare och tillverkare av badkar ta fram normer som underlättar badkarsrengöring. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär byggnormer så att hygienen i badrummen underlättas.
mot · GB02Bo513 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo513 av m. fl. om de handikappade och samhällsplaneringen, Mot. m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So615 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappades möjligheter att påverka samhällsplaneringen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att eget boende för handikappade sker så att livskvaliteten ej försämras. () (c) () () Per-O la () () () 1 1987/88.
mot · GB02Bo515 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo515 av m. fl. (m) om energisparandet i bebyggelse Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88 :Jo751 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om energisparandet. () () () () ()
mot · GB02Bo516 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo516 av och () om rökgångar i hus Diskussionerna kring vår stora sårbarhet i har blivit allt livligare. Uppvärmningen av enskilda byggnader har avsevärt förändrats. Bostäderna har blivit extremt känsliga för avbrott i värmetillförseln. Detta gäller vid tillfälliga avbrott t. ex. i samband med kraftig kyla, men framför allt har de nya värmedistributionssystemen el, fjärrvärme och olja gjort att bostäderna är mycket sårbara i en krigssituation. 1 varje bostad borde man därför ha möjlighet att övergå till tillfälliga uppvärmningskällor, t. ex. ved, fotogenkamin o. d. En förutsättning för att den enskilde bostadsinnehavaren skall kunna sätta in tillfällig uppvärmning är att villor och bostadshus har rökgångar. I t. ex. , med stor erfarenhet av krig, är det obligatoriskt med rökgångar när man bygger nya hus. Kostnaderna för införandet av rökgångar bör inte nämnvärt fördyra bostadskostnaderna eftersom ventilationssystem och rökgångar kan kombineras. innebär bestämmelserna i bl. a. att byggnader som t. ex. uppvärms med el skall ha en sådan planlösning att en övergång till uppvärmning med andra energislag underlättas. Men några absoluta krav finns ej. Vi menar därför att regeringen skall fordra att rökgångar insättes i nya villor och fierbostadshus samt vid genomgripande reparationer av gamla hus. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på rökgångar i nybyggnationer och vid genomgripande reparationer. () ()
mot · GB02Bo518 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo518 av m. fl. (fp) om anpassningen av bostäder för handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So235 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillgängligheten i byggnader. () () () () () ()