ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02T437 · 1988-01-26 00:00:00 — av och () om effektiva räddningsinsatser med beaktande av trafiksäkerhetsintressen Begreppet utryckningsfordon regleras i 15 § bilregisterkungörelsen (1972:599). Det kan bl. a. vara ett motorfordon som används av ett spårvägseller järnvägsföretag för att bereda hjälp vid eller förhindra olycksfall eller för att undanröja trafikhinder eller tullpersonal i brådskande tjänsteutövning. Utryckningsfordon skall enligt 11 § fordonskungörelsen (1972:595) utrustas med larmanordningar. Signalen Utryckning regleras i svensk standard. kan med stöd av 86 § bilregisterkungörelsen medge att fordon som inte uppfyller kraven i 15 § bilregisterkungörelsen får antecknas som utryckningsfordon om synnerliga skäl föreligger. Både regeringen och trafiksäkerhetsverket har avslagit begäran om att som utryckningsfordon registrera bärgningsfordon, privata fordon för läkare vid intensivvården för transport till insjuknandeplatser och sjukvårdsinrättningar, privata bårbilar som används vid motortävlingar m. m. Den genomsnittligt höga utbildning av förarna av utryckningsfordonen och trafikanternas respekt för larmanordningarna har gjort att de särskilda risker som är förenade med att föra fordon under utryckning har kunnat begränsas. Ges fler möjlighet att använda larmanordningar för att påkalla fri väg, kan enligt trafiksäkerhetsverket respekten för larmanordningarna minska till men för trafiksäkerheten. Enligt räddningstjänstlagen skall den kommunala göra de räddningsinsatser som kommunen har ansvaret för. Kommunen får överlåta åt någon annan att göra räddningstjänstinsatser som kräver särskild kompetens. Exempel på sådana insatser kan vara bekämpning av olja eller andra skadliga ämnen när det framstår som lämpligt att utnyttja den kompetens som kan finnas hos t. ex. ett saneringsföretag. Även andra liknande uppgifter är tänkbara, t. ex. insatser som kräver specialfordon eller särskild utrustning. Normalt bör kommun träffa överenskommelse genom avtal med berörd organisation - företag. Kommunen har emellertid ansvaret även för de räddningsinsatser som utförs av någon annan. Behovet för sådana specialfordon att kunna påkalla fri väg är beroende av lokala förhållanden och nödlägets art. Det kan finnas andra lösningar än att förse dessa fordon med larmanordningar, t. ex. genom poliseskort. 1987/88 T437 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om effektiva räddningsinsatser med beaktande av trafiksäkerhetsintressen. Ljussignalen Utryckning används i praktiken som någon form av lokal varning vid t. ex. stillastående arbete på väg. Vi anser att frågan om utryckningsfordon och larmanordningar på dessa bör ses över mot bakgrund av den nya räddningstjänstlagen i syfte att säkerställa bl. a. effektiva räddningsinsatser med beaktande av trafiksäkerhetsintressen.
mot · GB02T438 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. om restriktionerna för diabetikers innehav av Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Sf338 hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att se över körkortshanteringen i samband med sådana kroniska sjukdomar som diabetes m. fl. () () () () ()
mot · GB02T440 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:T440 av och (m, fp) om rättvisa regler vid parkering av uthyrningsfordon Parkering av fordon är ofta problemfylld, inte minst i våra storstäder. En kategori som från olika utgångspunkter synes ha särskilda bestämmelser och därvid uppvisar säregna beteenden och ger oönskade konsekvenser är hyrbilarna. Från allmänpreventiv synpunkt och av rättviseskäl är det oacceptabelt att personer som hyr bil kan överträda parkeringsbestämmelser och helt övervältra betalningsansvaret på uthyrningsföretaget för att sedan i ökad utsträckning också underlåta att betala avgiften till ägaren/hyrbilsföretaget. Dessa förhållanden är speciellt oacceptabla för biluthyrningsföretaget som måste betala parkeringsavgifterna, eftersom dessa förfaller till betalning, som inte får dra av kostnaden från sina inkomster eftersom kommunalskattelagens 20 § inte medger sådant avdrag, som inte har fått räkningen (p-avgiftslappen på bilen - den har kunden tagit hand om) utan endast får en betalningspåminnelse. När den kommer brådskar det med betalningen. Kunden/hyresmannen kan inte överklaga p-boten, men det kan hyrbilsföretaget/ägaren, som dock inte känner till omständigheterna vid parkeringstillfället. Biluthyrningsföretagen har drabbats speciellt av krav från bolag som äger tomtmarksparkering. Skyltningen är inte korrekt utförd på flera av dessa platser för att ägaransvar skall kunna åberopas. Men ändå utformas kravrutinerna på ett sätt som låter påskina detta. Vidare har ett bolag (ägaren av tomtmarksparkeringen) lagliga rättigheter till omedelbar betalning mot ett annat bolag (uthyrningsföretaget som äger bilen). På , som handlägger frågan om parkeringsregler, hävdar man att det inte går att lita på hyreskontraktet som underlag för felparkeringskrav. Det är en grov undervärdering av hyrbilskontrakt. Dessa används som underlag för debitering och de är försedda med körkortsidentifikation och underskrift. Skulle hyresmannen ifrågasätta något i anslutning till en tvist om en parkeringsavgift så inte är det hyreskontraktets giltighet, utan i så fall parkeringsboten som sådan som hyresmannen bestrider. säger i en aktuell promemoria att det finns nackdelar med nuvarande ägaransvar för korttidsuthyrda fordon och att det rent principiellt inte är tillfredsställande att den som saknar möjlighet Mot. att påverka hyresmannens beteende ändå måste betala de uppkomna T440 Vidare säger departementet att det kan upplevas orättvist att dessa p-avgifter inte heller är avdragsgilla vid inkomstbeskattningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ägaransvar för korttidsuthyrda fordon ersätts av föraransvar vid yrkesmässig korttidsuthyrning. Vidimerad kopia av hyreskontrakt accepteras som underlag. [att beslutar att kommunalskattelagens 20 § ändras så att parkeringsavgifter, som hyrbilsföretagen inte lyckas driva in, får bokföras som kostnad i rörelsen.1] () Per () 1 1987/88 :Sk491
mot · GB02T501 · 1988-01-11 00:00:00 — om ökat antal rökfria platser på persontåg, m. m SJ har gjort en hel del ansträngningar för att vi som reser med tåg skall få en drägligare tillvaro . Det är bra! Men det finns ingenting som inte kan bli bättre. En del åtgärder är mycket lätta att åstadkomma utan någon större kostnad - en del kostar en del men ger ett bra utbyte för resenären. Ett exempel på bra åtgärd är Låt askfaten blomma i restaurangvagnen på tågen. Rökarna har upptäckt hur trevlig resan blir i kupéerna för icke-rökare så rökarna beställer platsbiljett där. Kommer så en icke-rökare och beställer platsbiljett före avresan i kupé för icke-rökare, är platserna slut till dessa åtråvärda kupéer. Biljettpersonalen säger: Ni måste beställa .... Felet är att rökarna beställer i icke rök. Orsaken till detta är inte att rökarna har blivit sundare. Felet är att SJ - inte kan erbjuda tillräckligt många platser i icke rökkupé. Detta måste åtgärdas. En annan åtgärd som vore välbehövlig är att markera toaletterna med dam- och herrtoalett. Mig veterligt finns det alltid två toaletter i varje vagn, och då är ju detta en lätt åtgärd. Enligt mitt förmenande är vi kvinnor mer renliga och omtänksamma. Kommer man efter en man in på toaletten är för det första alltid både locket och ringen på toan uppfällda, för det andra synes mig dropp-spill-och skvättande bland manliga tågresenärer vara mycket utbredd. (Även om någon satt detta på pränt - men är det sagt!) På de flesta offentliga toaletter är dessa märkta för män och kvinnor. Jag anser att bör införa detta system. En ytterligare åtgärd som också tidigare föreslagits av undertecknad är att sätta upp skyltar utmed järnvägen på de orter man åker förbi. Det är långt emellan de orter tåget stannar, och det är stimulerande för tågresenären att emellanåt konstatera var man befinner sig, särskilt när man inte är på hemmaplan. Även åar, sjöar, slott och andra sevärdheter borde kunna markeras med en skylt, vilket även skulle höja de geografiska kunskaperna. Då vi bör inrikta oss i samhället på att åka mera med våra kollektiva färdmedel är det viktigt att SJ ligger långt framme med förbättringar av olika slag både i vad gäller miljön och komforten i tåget, på stationerna och med upplysningar om det förbiilande landskapet. Nr T501 -505 Med hänvisning till vad ovan sagts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall 1. öka antalet rökfria platser, 2. markera dam- och herrtoaletter i vagnar för personbefordran, 3. skylta om ortsnamn, sjöar, åar m. m. utmed järnvägen.
mot · GB02T502 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:T502 av och () om utbyggnad av dubbelspår för pendeltågstrafik GöteborgFrillesås I proposition 1987/88:50 Trafikpolitik för 90-talet anges som ett centralt mål för trafikpolitiken att medverka till att främja miljövänliga transporter och minska trafikens negativa inverkan på miljön. För att leva upp till detta mål krävs bl. a. en ökad person- och godstrafik på järnväg. är den tätast trafikerade enkelspåriga järnvägen i . Denna överbelastning medför många och besvärande trafikstörningar, vilket i hög grad begränsar banans konkurrenskraft avseende såväl person som godsbefordran. Utbyggnaden av dubbelspår på pågår bl. a. från och söderut. Med nuvarande utbyggnadstakt kommer det dock att ta åtskilliga år innan det finns dubbelspår Göteborg- och innan dubbelspåren når i södra delen av . Vi anser det mycket viktigt att utbyggnaden av dubbelspår kan ske kontinuerligt tills hela är tvåspårig. a. miljösynpunkt finns det anledning att speciellt forcera de sträckor som det är ekonomiskt möjligt att utnyttja för pendeltrafik. Sträckan är en sådan. I en undersökning som har gjort bedöms pendeltågstrafiken mellan och medföra ca 9 000 tågresor per dag. Det är fler resande än med tågpendeln . I undersökning medräknas inte någon större övergång från bil till tåg, utan i huvudsak en flyttning av resenärer från buss till tåg. Eftersom bilpendlingen är mycket omfattande finns det förutsättningar för ytterligare ökat tågresande. Bilköerna in till på rnornarna är både tids- och miljömässigt mycket besvärande, och om ingenting görs kommer mycket snart krav på omfattande investeringar i vägnätet. Befintliga bussresurser är också mycket hårt belastade. En överflyttning av resande från bil och buss till tåg innebär stora trafikoch miljöfördelar speciellt inne i . har som helhet en mycket stor betydelse - både nationellt och internationellt - för effektivare och miljövänligare transporter. 1 * 1987/88.3 sami. Nr T501 -505 1987/88 T502 Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att utbyggnaden av dubbelspår på sträckan skall ske i den takt som är praktiskt och tekniskt möjligt och att tilldelningen av investeringsmedel skall anpassas till detta. () () utbyggnad av dubbelspår sträckan stämmer väl med denna helhetssyn. Utbyggnaden till dubbelspår på sträckan måste enligt vår mening göras så snabbt som det är praktiskt och tekniskt möjligt. Tilldelningen av investeringsmedel måste anpassas till detta. Investeringsmedel bör anpassas till detta.
mot · GB02T503 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:T503 av () om obligatorisk sittplatsbiljett på tåg För att få färdas med vissa tåg i fordras, förutom färdbiljett, en sittplatsbiljett å . På sittplatsbiljetten anges vagnsnummer och numret på sittplatsen. I de fall sittplatserna är slutsålda måste tågresenärerna, för att få medfölja tåget, ändå lösa sittplatsbiljett. På biljetten står då skrivet att ingen sittplats garanteras. Detta upplevs som ett direkt felaktigt förfaringssätt av många tågresenärer. Man skall inte behöva betala för en tjänst man inte får utförd. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatorisk sittplatsbiljett.
mot · GB02T504 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88:T504 av och () om åtgärder för utbyggnad av Bergslagspendeln Av avgörande strategisk betydelse för en positiv framtid i Bergslagen är en väl utbyggd infrastruktur. Utvecklingen inom industrin och möjligheterna för människor att kunna bo och verka i Bergslagen är beroende av att det finns snabba och bekväma kommunikationer för gods- och persontransporter samt tillgång till moderna telekommunikationstjänster. Stora brister föreligger beträffande järnvägsförbindelserna mellan och . Järn vägsstandarden på sträckan är otillfredsställande med få tågförbindelser per dag, undermåliga vagnar och spår samt dålig tillförlitlighet i vad gäller tider och tågens framkomlighet. Som ett led i Bergslagens industriella förnyelse är en upprustning av tågförbindelsen mellan och en nödvändig åtgärd. Inom området som är beroende av denna järnvägsförbindelse finns flera företag som är världsledande, vart och ett inom sitt område. ASEA med verksamhet bl. a. i och blir genom fusionen med världens största elektroniska företag. med verksamhet i och är en av välrdens största tillverkare av skärande verktyg. I finns dessutom Stainless, världsledande leverantör av rostfri valstråd, Secoroc och Tube (AST). Närheten och lättillgängligheten till den expansiva är av stor betydelse, bl. a. för rekryteringen av kvalificerad personal. Kunskapssamhället med en ny och förändrad näringslivsstruktur med många småföretag ställer också krav på god infrastruktur. Att kunna etablera sig i Bergslagen kan i många fall vara beroende av möjligheten att distansarbeta. Genom de moderna digitala telekommunikationstjänsterna kan nya företag etableras i . För att utnyttja dessa tillväxtpotentialer krävs ett närmande till med järnvägen som ett effektivt transportmedel. Som ett led i Bargslagens industriella förnyelse har en projektstudie om förbättrade tågförbindelser mellan och under namnet Bergslagspendeln tagits fram. Projektstudien visar att en ny sträckning och en upprustning av delar av banan är nödvändig samt att en snabbare, bekvämare och tätare trafik är en förutsättning för att återfå resenärer. En utbyggnad av Bergslagspendeln är en viktig och nödvändig åtgärd för framtidsutvecklingen av denna del av Bergslagen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utbyggnad av bansträckan .
mot · GB02T506 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T506 om en järnvägsförbindelse med . 1987/88 T506-512 Då fattade beslut om överflyttning av all jettrafik till antogs även ett uttalande i en (s)-reservation om att en spårförbindelse till var en ofrånkomlig nödvändighet. Banan diskuterades som en snabbtågsförbindelse från till flygplatsen och beräknades till . Kraven på investeringar inom kommunikationssektorn är betydande och de finansiella möjligheterna begränsade. har nya finansieringsmöjligheter aktualiserats och även tillvaratagits. Ett sådant exempel är utbyggnaden av genom den s. k. Wasaterminalen och viss spårutbyggnad. Andra exempel finns i form av stationsbyggande som finansieras och byggs med privat kapital. Lokaler hyrs därefter ut förutom till SJ även till kommunen för särskilt servicetillvända delar av dess verksamhet såsom bibliotek, information, bostadsförmedling etc. Även till rent kommersiell verksamhet hyrs lokaler ut t. ex. till restaurang- och kaférörelser, blomsteraffär och annan affärsverksamhet. Stationen blir ett litet innecentrum. En Arlandaförbindelse borde kunna finansieras åtminstone delvis med privat kapital. Marken i närheten av en sådan bana är värdefull och kan t. ex. utgöra bytesobjekt. I den utredning angående spårobjekt i , som generaldirektör gjort, presenterades förutom Mälarbana och Svealandsbana även tre olika förslag till Arlandapendel. Ett av förslagen hade Handelskammarbyrån som upphovsinstans. Detta förslag var tänkt som en utpräglad snabbtågsförbindelse och i huvudsak privatfinansierad. Ett annat förslag var en avgrening av norra stambanan, som ansluts dels i med förbindelse även till , dels i och norrut. 1 samband med har en anslutning från till en Arlandabana skisserats. Troligen skulle den bästa effekten för regionen och för landet uppnås genom det alternativ som utgörs av en avgrening från stambanan och en anslutning även till . kunde nås väsentligt snabbare, bekvämare och prisvänligare dels från hela , dels från angränsande län. En sådan utbyggnad innebär att hela det ganska tättbefolkade och även hela östra skulle få snabba förbindelser med och med . I 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till en Arlandabana att i enlighet med vad som framförts i motionen helt eller delvis finansieras av näringslivet.
mot · GB02T507 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T507 av och () om en Mälarbana Om järnvägstrafiken skall kunna utvecklas framgångsrikt krävs offensiva satsningar. gäller det att höja effektivitet och konkurrenskraft. bör bli en del i ett framtida rationellt transportsystem för näringsliv och trafikanter. För att klara nödvändiga investeringar för höjd kapacitet och ökad hastighet måste om- och nybyggnader av bandelar göras. Finansiering av sådana investeringar bör kunna ske utanför statsbudgeten. En sådan angelägen investering är projektet . SJ, berörda kommuner och näringslivet borde gemensamt kunna bidra till förverkligandet. måste fortsätta att utvecklas som progressiv industriell region men är också viktigt komplement till . För att nå en ökad integration i marknad för boende, arbete, utbildning och service, behövs en bättre infrastruktur i området. Snabba, bekväma transporter okar tillgängligheten och skapar nya möjligheter. Snabba tåg på kan knyta samman regionen till en väl fungerande enhet. Kommunikationer är samhällets blodomlopp och därmed förutsättning för och effekt av annan aktivitet. Genom att ge de olika transportgrenarna goda arbetsförutsättningar så främjas samhällsutveckling och ökad effektivitet i näringslivet. Vi vill presentera tre tunga motiv för en Mälarbana: Den geografiska strukturen i med stora tätorter på avstånd som medger höga hastigheter är väl lämpad för tågtransporter. På resor mellan 5 och är tåget mycket konkurrenskraftigt. Till det kan läggas energieffektivitet och miljövänlighet. Ett starkt industripolitiskt motiv är att är ett av fyra länder som behärskar tågteknik. Denna produktion sysselsätter ca 10 000 personer, varav minst hälften i och Bergslagen. kan bidra till en betydande ökning av sysselsättningen inom verkstads- och byggnadsindustrin. Banan kan dessutom bli ett viktigt demonstrationsobjekt för internationell marknadsföring och export. Banan skulle verksamt kunna avlasta både genom ökade pendlingsmöjligheter och genom betydligt större valfrihet vid företagsetableringar. snabba expansion innebär både enorma möjligheter och problem. Framför allt kunskapsindustrins och servicesektorns tillväxt har lett till dels en obalanserad arbetsmarknad, dels till en starkt ökad efterfrågan på bostäder samt trängsel i regionens kommunikationssystem. Vidgade gränser för regionen betyder ett bättre utbud på marknaden av T507 såväl arbete och utbildning som bostäder och service. En Mälarbana ger hela inkl. befolkning tillgång till denna vidgade marknad. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till byggande och finansiering av en Mälarbana på sätt som i motionen framförts. () ()
mot · GB02T508 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:T508 av och () om järnvägstunnel genom mellan och utgör en viktig länk i landets järnvägsnät. kan det konstateras ett alltmer växande intresse från olika samhällsorgan att rusta upp denna järnvägssträcka. Denna bandel har stor betydelse för den interregional och internationella trafiken och betydande investeringar har också gjorts och ytterligare investeringar aviseras i den trafikpolitiska propositionen. Beträffande västkusbanans sträckning söder om är det främst den västra, dvs den över , som är mest trafikerad och som också har lägst standard. Detta medför att särskilt passagen över har stora begränsningar. Detta beror dels på små kurvradier, dels på grund av den stora lutningen. Vid lövfällning eller vid svåra snöhinder måste tågens vikt dessutom reduceras med 15 , då risken för tågstopp på grund av slirning annars är stor i de kraftiga stigningarna över åsen. Det finns klart dokumenterat vid trafikledningscentralen i att både resande och godståg drabbas av förseningar på grund av detta. Utöver dessa förseningar förekommer ganska ofta oberäknat långa gångtider och följdförseningar vid passagen över . För att komma ifrån de beskrivna svårigheterna på har vid ett flertal tillfällen förslag framförts om att bygga en järnvägstunnel. När det gäller de olika effekterna av ett tunnelbygge är vissa av dessa av kortsiktig karaktär som uppkommer , men som är av stor betydelse i vikande arbetsmarknadsläge i regionen. Beträffande de effekter som kan uppstå på kan värdet bedömas vara mycket stort, t ex: Antalet resande på sträckan uppgår till ca 700 000 . Restidsvinst blir ca . Ökade förutsättningar för förseningar och driftstopp minskar. En tunnel skulle medföra att ca 30 plankorsningar mellan väg och järnväg skulle elimineras. 1987/88 T508 Ökade intäkter Driftsäkerheten ökar förutsättningarna för mer trafik och större intäkter för SJ. En järnvägstunnel skulle underlätta vägplanering och spara drift- och underhållskostnader för befintliga plankorsningar. En överföring av trafik från landsväg till järnväg, som blir en följd av att järnvägen förbättras, leder till mindre luftföroreningar. Sammanfattningsvis kan konstateras att denna satsning på är motiverad från såväl allmän kommunikationssynpunkt som regionalekonomisk synpunkt. Även de totala miljömässiga effekterna måste vägas in i en sådan samlad bedömning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående byggande av en järnvägstunnel genom . Till följd av bl. a. den kraftiga stigningen på bandelen framförs f. n. många tåg med färre antal vagnar än vad som är önskvärt. En tunnel skulle eliminera detta problem som leder till vissa merkostnader för trafiken.