mot · GB02T15 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T15 av och () Mot om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) T15-22 Förbättring av statens järnvägars infrastruktur i Goda kommunikationer är en av de viktigaste förutsättningarna för en regions utveckling. Detta är särskilt accentuerat i geografiska områden med stora avstånd. Norra stambanan har utgjort stommen i kommunikationsnätet för övre . Trots den snabba utvecklingen av flygoch landsvägstrafik utgör järnvägstrafiken på norra stambanan en omistlig del av transportsystemet i denna del av landet. Kraftiga insatser har gjorts inom för att höja järnvägens kapacitet. Dessa investeringar, som bekostas dels av SJ, dels via beredskapsmedel, har visat sig både företagsekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma. Insatserna har bidragit till högre hastighet, kortare res- och transporttider, högre komfort och större säkerhet. Ur sysselsättningssynpunkt har objekten varit mycket stimulerande för en vikande arbetsmarknad. Om norra stambanan skall klara ytterligare kapacitetshöjningar måste kraftfulla investeringar göras i . Där finns nu några s. k. flaskhalsar som bidrar till stora förseningar och dålig transportekonomi. En av dessa finns på sträckan . Banans sträckning har med några få justeringar inte förändrats sedan den byggdes. Detta innebär många och svåra kurvor och väldigt stora nivåskillnader, vilket bidrar till låga hastigheter och stort slitage på lok, vagnar och spår. Stora risker för urspårningar föreligger och kostnaderna för SJ blir mycket kännbara vid olyckstillbud. De investeringar som utförs på norra stambanan har sin tyngdpunkt förlagd söderom länsgränsen till . Ur den föreliggande trafikpolitiska propositionen är följande citat hämtat: De rörliga avgifterna skall anpassas till de beräknade kortsiktiga samhällsekonomiska marginalkostnaderna för järnvägstrafiken. Regeringen skall , efter förslag av , fastställa genomsnittliga rörliga avgifter för olika typer av fordon och banor. Inom ramen för dessa avgifter skall ges möjligheter att ytterligare differentiera avgifterna med hänsyn till hur marginalkostnaderna faktiskt varierar. Ex: lok med hastighet bantyp I . per bruttokilometer lok med hastighet bantyp III . Med utgångspunkt i ovanstående kan konstateras att stora delar av norra stambanan kommer att tillhöra klass III, speciellt bandelen . Detta kommer att innebära mycket stora marginalkostnader för godsoch persontrafik på övre . 1 1987/88. 1987/88 T15 Med hänsvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en snabb utrustning av stambanan med tyngdpunkt på sträckan . () () De nu pågående upprustningarna på norra stambanan är i huvusak koncentrerade till sträckan (byggande av dubbelspår). Om näringslivet i skall kunna utvecklas och trenden av befolkningsutflyttning stoppas måste kommunikationerna väsentligt förbättras och dit hör en total upprustning av sträckan med tyngdpunkt på bandelen . I Syd- och håller stomlinjenätet en bra standard vilket motsvarar bantyp I enligt SJ:s beräkningar. Om norrländsk industri skall ha möjligheter att konkurrera på samma villkor som industrier i övriga delar av landet måste norra stambanan rustas upp i paritet med stomlinjen i övrigt.