mot · GB02A263 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A263 av m. fl. (m) om ungdomar i lära, praktik och arbete 1 Tio förlorade år för de unga! Övergången från ungdomsliv till vuxenliv - från skola till yrkesverksamhet är en besvärlig tid för många ungdomar. Möjligheterna att träda in på arbetsmarknaden blir på många sätt avgörande för deras framtid såväl inom yrkesliv som inom privatliv. var det uppenbart att det fanns trendmässigt ökande hinder för ungdomar att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Arbetslösheten i ungdomsgrupperna ökade. Dess värre har inga genomgripande förändringar skett som förmår bryta utvecklingen. Den viktigaste orsaken till den höga ungdomsarbetslösheten är bristerna inom den praktiska yrkesutbildningen. Moderata samlingspartiet framlade ett genomarbetat principförslag till en reformerad praktisk yrkesutbildning. Regeringen tillsatte en utredning med uppgift att se över gymnasiets yrkesinriktade linjer (). har presenterats och remissbehandlats men något slutligt förslag har regeringen ännu inte redovisat. Socialdemokraterna har inget trovärdigt alternativ till en reformerad yrkesutbildning. Med vårt förslag hade, förutsatt att 1982 fattat principbeslut därom, de första eleverna redan nu kunnat lämna den yrkesinriktade utbildningen med en bättre beredskap för sitt framtida yrkesliv. Om förslag någonsin kommer att förverkligas dröjer det långt in innan förändringarna inom yrkesutbildningen kan genomföras. 1 1987/88.3 sami. 1987/88 A263 Moderata samlingspartiet lägger förslag om reformerad lärlingsutbildning 1985 - Den nya utbildningen hade kunnat starta 1988 - De första eleverna som genomgått den förbättrade yrkesutbildningen hade lämnat skolan 1998 - Första elevkull ut på arbetsmarknaden - Utbildningen startar 1993-1994 - Utarbetande av planer/ av handledare, förhand!, etc. 1992 - Principproposition 1991 - Försöksverksamheten utvärderas - Regeringen föreslår försöksverksamhet med 6 000 platser (principer för finansiering olösta) 1986 - ÖGY avger betänkandet En treårig yrkesutbildning" Ungdomar har en särskilt utsatt situation när de söker sig ut på arbetsmarknaden. är över 60 000 ungdomar öppet arbetslösa eller är placerade i korta arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Långtidsarbetslösheten i ungdomsgruppen har ökat. Trots den synbarligen förbättrade arbetslöshetssituationen för ungdomarna finns en risk för en trendmässig ökning av ungdomsarbetslösheten. De demografiska faktorerna kommer att förstärka dessa problem. Omkring kommer antalet ungdomar som lämnar skolan åter att öka betydligt. Därför är det viktigt att utbildningssystemet är väl anpassat till arbetsmarknadens behov och individernas önskemål. Så gott som samtliga underliggande orsaker till ungdomarnas svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden kvarstår emellertid. Dessa faktorer är bl. Stora brister i skolunderbyggnaden En dåligt fungerande yrkesutbildning Höga ingångslöner för ungdomar En stel arbetsmarknad. Variationerna med stora ungdomskullar har varit ett problem. minskar ungdomskullarna något vilket självklart får effekter på ungdomsarbetslöshetens omfattning. Den demografiska förbättringen redu cerar inte de faktorer som utestänger många ungdomar från arbetsmarkna- Mot. Det är dessa som förklarar den i förhållande till andra grupper på A263 arbetsmarknaden höga arbetslösheten bland ungdomar. 2.2 Näringsliv i omvandling Den pågående snabba tekniska utvecklingen inom industrin har fått mycket stora effekter på villkoren för ungdomars inträde på arbetsmarknaden. har behovet av okvalificerade ingångsarbeten minskat som kraven på kunskaper och yrkesskicklighet ökat i nya arbetsuppgifter. Enklare arbetsuppgifter, som ofta var en inkörsport för ungdomar, har nästan helt försvunnit. Antalet arbetstillfällen inom industrin kan förväntas minska också . Framtidens industriarbeten kommer att ställa mycket höga krav också på ungdomarna. som industriarbetena både blivit färre och mindre tillgängliga för ungdomar har arbetsmarknaden inom framför allt den offentliga servicesektorn ökat mycket kraftigt. Tillgängligheten till denna del av arbetsmarknaden för ungdomar begränsas i hög grad av de speciella anställnings- och rekryteringsregler som vuxit fram i skydd av de offentliga monopolen. Eftersom anställningstid i offentligt arbete varit den tyngst vägande meriten har ungdomar som inträder på arbetsmarknaden fått stå sist i kön bland de sökande till de lediga arbetena. Till skillnad från många andra industriländer saknas i en snabbt växande privat servicesektor där enklare ingångsarbeten för ungdomar kan uppstå. Det har bidragit till att ungdomarna kommit till korta i konkurrensen på arbetsmarknaden och i högre utsträckning än andra blivit arbetslösa. Den arbetsmarknad för ungdomar som de snabbt växande marknaderna för hushållsinriktade tjänster utgjort i många andra länder har inte vuxit ordentligt i till en del beroende på de höga marginalskatterna. som ungdomarna mött ökade svårigheter att få arbete efter avslutad yrkesutbildning har företagen fått erfara ökande brist på tillräckligt kvalificerad arbetskraft. Det nuvarande systemet för praktisk yrkesutbildning förmår inte ge ungdomarna tillräcklig kunskap och erfarenhet . Avståndet mellan skola och arbetsliv har blivit för stort. Innehållet i utbildningen motsvarar inte föränderliga krav på vare sig teoretiska eller praktiska kunskaper ute i arbetslivet. Förståelsen för de krav, regler och samarbetsbehov som finns på alla arbetsplatser har inte förmedlats till ungdomarna. Eleverna lär sig helt enkelt inte hur det är att arbeta i en naturlig företagsmiljö. Konsekvensen av detta är att många arbetsgivare undviker att anställa ungdomar som kommer direkt från skolan. De arbetsrättsliga regler som vuxit fram har minskat ungdomars möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden. Unga människor är mer än andra beroende av en hög flexibilitet och rörlighet. Hög rörlighet på arbetsmarknaden skapar ökat antal lediga platser som också blir tillgängliga för ungdomar. Höga löner är ett besvärligt hinder för ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Alla arbetsgivare vet att en ung persons bidrag till produktionen på arbetsmarknaden oftast är begränsat. Att anställa en ung person innebär en slags investering. Är lönerna för höga innebär det att det blir omöjligt för en ung person att konkurrera med en äldre och mer erfaren sökande. I alltför många fall ligger ungdomarnas ingångslöner nästan i paritet med vuxenlönerna. Tyvärr förefaller det inte som om fackföreningarna inser att deras strävan att höja ungdomarnas löner också leder till att allt flera blir ställda utan arbete. 3 En fungerande yrkesutbildning Ungdomsarbetslösheten är störst för dem som saknar gymnasieutbildning, men även ungdom med sådan utbildning har svårt att få arbete direkt efter skolan. Antagningsreglerna till högskolan innebär att många yngre människor inte får möjlighet att fortsätta till högre studier. Det hade varit naturligt om de som fått en yrkesutbildning i gymnasieskolan haft de minsta problemen. Så är det paradoxalt nog inte. Tvärtom har dessa ungdomar ibland stora problem på arbetsmarknaden. Orsakerna till detta är flera. Förutom det inledningsvis nämnda har den yrkesinriktade utbildningens innehåll och organisation stor betydelse. 3.1 Bristerna i dagens yrkesutbildning Dagens svenska yrkesutbildning motsvarar dåligt verklighetens krav: Yrkeslivet förändras i en sådan takt och förutsättningarna är så skiftande på olika arbetsplatser att en generell och enhetlig yrkesutbildning inte kan möta krav och önskemål från mer än några få av de tilltänkta arbetsplatserna. Företag riktar t. ex. allt större kritik mot det utbildningen givit de färdiga gymnasieeleverna. Utvecklingen inom näringslivet vad gäller maskinell utrustning och skilda produktionsprocesser är ibland så snabb att skolan helt enkelt inte hinner med. Eleverna får därmed en omodern utbildning. Det är för dyrt för skolan att skaffa de specialmaskiner som används på företagen. Förhållandet kan också undantagsvis vara det omvända, dvs. att den maskinella utrustning som finns på enskilda skolor är så modern att flertalet inte hunnit, behöver eller kan skaffa sig sådan 4 1987/88 A263 Utbildningen blir då överkvalificerad i förhållande till Mot. 1987/88 behoven hos många - framför allt mindre - företag. En stor del av den maskinpark som finns i skolorna måste ersättas. De stora investeringarna som gjordes måste nu förnyas. Kostnaderna för detta kommer att bli mycket höga för statsmakterna. Den gymnasiala yrkesutbildningen har utretts via översynen av den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY). Utredningen har bl. a. försökt göra en bedömning av den framtida arbetsmarknaden och vilka krav denna ställer på yrkesutbildningen. Enligt ÖGY kan vi räkna med mer kunskapsintensiv produktion, uppluckrade yrkesroller och en förhållandevis svag koppling mellan utbildningsbakgrund och yrkesinriktning på arbetsmarknaden. ÖGY har i sitt förslag försökt förena en rad motstridiga krav som från olika håll ställs på yrkesutbildningen. Linjerna skall ha utrymme för mera av allmänna ämnen, bl. a. för att underlätta för den som vill fortsätta till högskolan. Mer av utbildningen skall förläggas till arbetsplatser för att eleverna skall få realistiska tillämpningar av teoriavsnitten. Resultatet har blivit ett förslag till en förlängning av yrkeslinjerna och en ökad totalkostnad som föreslås bli finansierad med arbetsgivaravgifter. Utredningsförslaget ligger väl i linje med den förändring av gymnasieskolan som socialdemokraterna helst vill se. Regeringens slutsats av utvecklingen på arbetsmarknaden är nämligen att gymnasieskolan kan förbereda för vare sig högskola eller yrkesliv, utan den måste ge mer av både yrkes- och studieförberedelser till alla. Det är också önskvärt att det definitiva yrkesvalet skjuts upp , hävdas det. Trots att bristerna i det nuvarande yrkesutbildningssystemet varit kända och att praktiskt taget alla - skolan, företagen, ungdomarna, föräldrarna - krävt en snabb reformering av yrkesutbildningssystemet har socialdemokraterna inte förmått annat än att förhala frågan. Regeringens ÖGY-system blir en halvmesyr som kan förverkligas först om . Den i budgetpropositionen av regeringen aviserade försöksverksamheten kommer av vad som framgått inte att kunna genomföras med realistiska förutsättningar. Den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen måste genomföras på arbetsplatser där handledande personal tillsammans med skolan ansvarar för att praktiken genomförs med avsedd inriktning. Härtill fordras förberedelser och intern utbildning. Vidare skall frågor rörande utbildningens organisation och finansiering ut innan utbildningen påbörjas. Socialdemokraterna har inte tagit sitt ansvar för att skapa ett fungerande modernt yrkesutbildningssystem. 3.2 Principer för en fungerande gymnasieskola Vi förordar en annan inriktning. Gymnasieskolan skall inte vara en förlängning av . Tvärtom behöver de olika linjerna i gymnasieskolan en tydligare målinriktning: mot ett bestämt yrke, en viss bransch eller fortsatta studier efter gymnasieskolan. I gymnasieskolåldern är det hög tid att ungdomarna får ta itu med det vuxenliv som de i formell mening anses vara mogna för redan innan många av dem ens hunnit lämna gymna- Mot. 1987/88 sieskolan. Tydligt inriktade utbildningslinjer har, som vi ser det, viktiga fördelar. Det skapar en bra motivation hos eleverna att kunna se en direkt koppling mellan utbildningen och det mål den syftar till. Att lära sig något område riktigt grundligt är en bättre grund att stå på vid kommande fort- och vidareutbildning än ytliga kunskaper från många områden. Ett tidigt utbildningsval får inte innebära låsningar för framtiden. Ett felaktigt val måste kunna rättas till. Kombinerat med goda kompletteringsmöjligheter för den som senare vill ändra inriktning är den gymnasieutbildning vi förordar överlägsen försöken att göra den till en likriktad, allmän skola. Den frivilliga gymnasieutbildningen måste syfta till att ge eleverna en god grund för högre teoretiska studier, en god grund för mer avancerad yrkesutbildning, en god grund för yrkesverksamhet direkt efter avslutad utbildning. Vi anser att följande krav måste ställas på en arbetsplatsförlagd yrkesutbildning - en ny lärlingsutbildning: Den skall ha en effektiv och omfattande anknytning till det praktiska arbetslivet. Vid utformningen av utbildningen skall stor hänsyn tas till de speciella krav och behov som resp. yrke och bransch har. Det måste också finnas stor lokal frihet att utforma utbildningen med hänsyn till ortens speciella förhållanden och arbetsmarknad. Undervisningen skall bestå av allmänna ämnen, fackteori och arbetsteknik. En genomgång av olika former för yrkesutbildning både i och utlandet visar att en ny lärlingsutbildning som skolan och företagen gemensamt har ansvar för är bäst ägnad att fylla ovanstående krav. har det i , tyvärr endast i mycket liten skala, bedrivits gymnasial lärlingsutbildning. Denna verksamhet påvisar de kvaliteter som en lärlingsutbildning har. SO utvärderade försöksverksamheten. Då hade 9 300 elever tagits in i lärlingsutbildning. av dem hade fast arbete i företaget vid utbildningstidens slut och övriga hade fast arbete någon annanstans. Lärlingsutbildningen betraktas som ett positivt val, vilket bl. a. lett till att fått betyg som motsvarat 3 eller högre. Lärlingsutbildning kan ordnas inom mer än 150 olika yrken inom industri, handel och kontor. En starkt bidragande orsak till att de färdiga lärlingarna har påfallande goda möjligheter på arbetsmarknaden är just anställningsformen. Genom att vara anställd på en arbetsplats får elever en direkt inblick i arbetslivet. tar företaget ett aktivt ansvar för att tillse att undervisningen är god. Denna verklighetsanknytning av yrkesutbildningen bidrar till engagemang Mot. och inlevelse hos lärlingen. En anställning ger mycket bättre träning i de A263 sociala regler som råder på en arbetsplats jämfört med vad tillfällig praktik kan ge. Huvuddragen i vårt förslag till en brett upplagd arbetsplatsförlagd yrkesutbildning (ny lärlingsutbildning) är: Eleven är anställd . Utbildningen varierar mellan två och beroende på inriktning. Största delen av utbildningstiden förläggs till arbetsplatser. I skolan undervisas eleven framför allt i allmänna ämnen, men också t. ex. i fackteori och arbetsteknik (bl. a. ergonomi). Särskilda utbildningsplaner upprättas för varje yrke. fastställer de allmänna riktlinjerna. Stor lokal frihet att utforma utbildningen medges. Eleverna erhåller betyg och bevis över genomgången utbildning. Företag eller andra arbetsgivare som engageras i utbildningen har arbetsgivaransvar för eleverna . Elevernas lön sätts med utgångspunkt i att de befinner sig under utbildning - lönen höjs successivt i takt med att den produktiva arbetsinsatsen ökar. Arbetsgivaren betalar lönen och de särskilt avpassade sociala kostnaderna. Statsmakterna står först och främst för de utbildningskostnader som belastar gymnasieskolan. Företag som vill inrätta utbildningsplatser måste ha möjlighet att klara utbildningsåtaganden. En kortare handledarutbildning skall erbjudas. Den lokala friheten vad gäller detaljutformningen av utbildningen innebär att fördelningen mellan den gymnasieförlagda och arbetsplatsförlagda utbildningen kan varieras. Vidare kan anställningen vid en arbetsplats behöva kombineras med praktik och studiebesök på andra arbetsplatser för att uppnå tillräcklig bredd i utbildningen. Hur länge och under vilken del av utbildningstiden som eleven arbetar på arbetsplatsen kan också bero på hur många lämpliga utbildningsplatser som går att erbjuda på utbildningsorten i fråga. Det ankommer på skolstyrelsen att finna den lämpligaste formen för att nå de mål som är uppsatta i utbildningsplanen för resp. yrkesutbildning. 4 En växande arbetsmarknad för ungdomar För att skapa en arbetsmarknad där unga människor finner arbete krävs det i första hand ekonomisk tillväxt. Den ekonomiska politik vi förespråkar kommer att leda till högre tillväxt. För att uppnå detta krävs bl. a. att skattesystemet förändras, att hindren för den privata tjänstesektorn undanröjs och att nyföretagandet ökar. Ungdomar är mer beroende av hög ekonomisk tillväxt än andra grupper på arbetsmarknaden. Tillväxt innebär att fler nya arbetstillfällen skapas. Vissa beräkningar tyder på att en procentenhets ökad tillväxt kan resultera i 20 000 fler arbetstillfällen 7 på den vanliga arbetsmarknaden. Vår förmåga att utnyttja den nya tekniken kommer att vara av avgörande betydelse för förmåga att förbli ett välmående land. Misslyckas vi med att följa den tekniska utvecklingen kommer vi likväl att påverkas av förändrade konkurrens- och produktionsförhållanden som kommer att ge upphov till svåra störningar i vår ekonomi - med höjd arbetslöshet som resultat. Lyckas vi däremot tillvarata teknikens möjligheter skapas nya produkter och företag. Det ger också möjlighet för ungdomar att få arbete. Servicesektorn måste få möjlighet att växa. Det kräver att de offentliga servicemonopolen bryts. Det öppnar möjligheter även inom dessa områden för konkurrens och mångfald. Det ger fler arbetstillfällen. Den hushållsinriktade servicesektorn måste också få expandera. hindras det bl. a. av skattesystemet och av olika slags regleringar. Generell rätt till provanställning upp , oavsett nu gällande avtal på arbetsmarknaden, bör lagfästas. Därutöver bör också rätt till utvidgad provanställningsrätt för bl. a. ungdomar gälla fr. o. m. . Regeringen bör förelägga lagförslag om detta. Detta utvecklas närmare i vår motion Lagarna på arbetsmarknaden. Lönesättningen måste motsvara det bidrag till produktionen arbetstagaren kan ge. Detta innebär att man måste ta hänsyn till ungdomars bristande kunskap, erfarenhet och mognad jämfört med äldre yrkeserfaren arbetskraft. Erfarenheterna både i och utlandet visar att höga ingångslöner hindrar ungdomar som kommer ut på arbetsmarknaden från att få anställning. De fackliga organisationerna vill inte acceptera verkligheten utan förespråkar ständigt högre ingångslöner. De bör betänka att de har ett moraliskt ansvar även gentemot de ungdomar som ännu inte har fått anställning-och som inte blivit fackmedlemmar. Facket blir genom sin attityd medansvarigt till de sociala problem som följer i ungdomsarbetslöshetens spår. Vi har understrukit att ingångslönernas storlek primärt är en fråga för arbetsmarknadens parter. 5 En fungerande arbetsmarknadspolitik för ungdomar Möten mellan ungdomar och arbetsgivare måste främjas. Strävan måste vara att ungdomar på egen hand - men med hjälp från skola och arbetsförmedling - skall söka arbete. Insatser för att hjälpa ungdomar skall i första hand vara inriktade på att hjälpa dem att söka arbete och i andra hand på att förbättra deras kunskaper. Först i sista hand skall olika former av arbetsmarknadspolitiska insatser övervägas. Den traditionella arbetsmarknadspolitiken för ungdomar måste omprö- Mot. Den har visat sig i stort sett verkningslös och har inte lett till fler riktiga A263 arbeten eller lägre arbetslöshet bland ungdomar. Ungdomslagen har tillämpats . I stort sett alla de negativa konsekvenser som vi varnade för har dess värre blivit verklighet. Den ensidiga inriktningen mot den offentliga sektorn har varit direkt skadlig för ungdomarnas möjligheter att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Ungdomarna i ungdomslagen har utnyttjats som gratis arbetskraft av kommuner och landsting. Inlåsningseffekterna har varit påtagliga vilket bidragit till att öka arbetslöshetsperioderna för ungdomarna. Ungdomarnas vilja att söka jobb har minskat. Tiderna som de unga placerats i ungdomslag har blivit för långa. Särskilt påtagligt är problemen beträffande flickor. De är överrepresenterade i ungdomslagen. Det finns därför goda skäl att avskaffa ungdomslagen och ersätta den med en bättre form för att hjälpa ungdomar att få erfarenheter från arbetslivet. Enligt vår mening bör lagen om ungdomslag upphävas fr. o. m. . Det nedan föreslagna systemet för arbetspraktik bör då träda i kraft. fick AMS resurser att inrätta s. k. inskolningsplatser. Uppläggningen av dessa inskolningsplatser har en del likheter med de förslag som vi moderater tidigare framfört. Regeringen har emellertid till en stor del misslyckats med att ordna inskolningsplatser. I budgeten hade man beräknat att 5 000 ungdomar skulle vara placerade i inskolningsplatser . Ännu har inte fler än 1 300 platser kunnat ordnas. Till stor del beror detta på att regeringen låtit de fackliga organisationerna blockera möjligheterna till att skapa många inskolningsplatser. Dessa har inte kunnat enas med arbetsgivare och arbetmarknadsmyndigheter om en realistisk lönenivå. Riktiga avtalsförutsättningar vad gäller introduktionslöner, anställningsvillkor etc. föreligger därför ännu inte. Enligt vår mening bör inskolningsplatserna inte behållas eftersom realistiska avtal nu kan träffas. 5.2 Utbildning och arbetspraktik för ungdomar Det nuvarande systemet med ungdomslag och inskolningsplatser bör ersättas med åtgärder som underlättar i stället för att försvåra ungdomarnas övergång från skola till arbetsliv. Grunden för denna reform bör vara de positiva erfarenheterna från det existerande kommunala uppföljningsansvaret för sexton- och sjuttonåringar. Detta nya system skall träda i kraft när en ung person genomgått och inte vill fortsätta i gymnasieskolan eller inom den företagsförlagda yrkesutbildningen, avbryter skolgången eller yrkesutbildningen och misslyckas med att söka arbete, slutar gymnasieskolan och misslyckas med att få arbete. 5.2.1 Förändringar av skolsystemet I vår partimotion om utbildningspolitiken har vi lämnat förslag till vissa allmänna förändringar av . De syftar till att öka skolans möjlighet att låta varje elev utvecklas utifrån hans eller hennes unika förutsättningar. Förslagen är i korthet följande: Skolstarten skall ske . Det betyder att eleven normalt fyller det år han/hon slutar i nionde årskursen. Fler valmöjligheter på högstadiet. Utrymmet för personliga val bör ökas från nuvarande till av undervisningstiden. Utökningen erhålls genom att även timmarna för fria aktiviteter och temastudier används för tillval. Ämnen som öppnas för tillval anges i läroplanen. Antalet tillvalstimmar ökas successivt från årskurs 7 till årskurs 9. Förkunskapskrav till gymnasieskolans linjer. För varje linje skall anges de specifika förkunskaper som linjen kräver. Dessa krav bör kunna fastställas i form av betyg, dels genomsnittliga för samtliga betyg, dels för varje ämne som är särskilt viktig för resp. linje. Kraven skall sättas på en sådan nivå att eleverna har goda möjligheter att genomgå utbildningen med tillfredsställande resultat. Den som uppfyller kraven skall i princip ha rätt till en plats på den linje han/hon valt. Möjlighet till förbättring/komplettering av kunskaper. För elever som saknar de nödvändiga förkunskaperna i bredd eller djup skall kompletterande utbildning erbjudas efter årskurs 9. Utbildningen skall ske inom ram. Det utvidgade uppföljningsansvaret för 1519-åringar skulle ha följande ingredienser: Vägledning för elever som inte vet vad de skall läsa i gymnasieskolan eller inom den företagsförlagda yrkesutbildningen. Möjligheter till yrkesorienterade praktik. Komplettering av ett eller flera ämnen för elev som alltför sent upptäcker att han/hon borde gjort ett annorlunda tillval på högstadiet. Komplettering för elev som har för lågt betyg i ett förkunskapsämne eller för lågt betygsgenomsnitt i samtliga ämnen för att komma in på önskad linje. Hjälp till studietrötta elever att få en plats i arbetslivet genom - speciell arbetförmedlingsinsats, Delar av dessa uppgifter fullgörs , inom det nuvarande uppföljningsansvarets ramar. Detta gäller ungdomar som ännu inte fyllt och som inte genomgår reguljär utbildning eller som inte har stadigvarande arbete. För var och en som tas om hand skall en individuell plan göras upp. I varje sådan plan skall ett s. k. uppföljningsprogram ingå.