ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Fi611 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi611 av () om sparavdraget Alla ekonomiska bedömare är ense om att hushållssparande! är för lågt. Samtidit ställs det traditionella banksparandet i strykklass i skattehänseende i förhållande till annat sparande. Det är nödvändigt att radikalt ändra förutsättningarna för banksparandet. Inte minst därför att det ofta mera är inflationen som beskattas än en värdemässig tillväxt av kapitalet. De enskilda människorna upplever detta som orättfärdigt. Sparavdraget bör höjas till . En sådan höjning skulle ge ett hyggligt utrymme för flertalet småsparare, där pensionärer är en stor grupp. Vederbörande utskott bör göra nödvändiga justeringar i lagtexten. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar höja sparavdraget till .
mot · GB02Fi612 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi612 av och () om sparavdraget Att främja hushållssparande! är viktigt från samhällssynpunkt. Med anledning härav har såväl nuvarande som tidigare regeringar infört olika former av sparande, som innebär att vederbörande erhåller någon form av premie, exempelvis skattefri ränta. Den som fortsätter att spara i de vanliga formerna, dvs. insättning på ordinära bankkonton slipper skatt för ränta som uppgått till , men makar kan inte längre tillgodogöra sig den andra makens sparavdrag, därest denne inte fullt utnyttjat detsamma. Enligt vår uppfattning är det viktigt att inte inflationen urholkar sparavdraget. Även om det är bra att många utnyttjar allemanssparande!, är det enligt vår mening fel att straffa dem som inte gör det. Vi vill därför föreslå att sparavdraget istället utformas på följande sätt: Sparavdraget höjs till ett belopp som motsvaras av det basbelopp som gäller det år deklarationen skall avlämnas, multiplicerat med gällande diskonto föregående år. Vi föreslår också att makar återigen får rätt att utnyttja det eventuella sparavdrag som den andre maken ej behövt för egen del. En förändring av sparavdraget på det sätt som vi anfört skulle öka sparintresset framförallt hos de grupper, bl. a. ungdomar och pensionärer, som i första hand använder sig av vanligt banksparande. En förändring skulle således enligt vår mening mycket aktivt främja hushållssparande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändring av sparavdraget.
mot · GB02Fi613 · 1988-01-25 00:00:00 — Regeringens åtgärder på detta område riskerar att minska förekomsten av företagsanknutna vinstandelssystem, vilket också var det uttryckliga syftet med förslaget. sig bestämt dessa försämringar. Vi hävdade att frivilliga vinstandelssystem i Mot. stället borde stimuleras t. ex. genom att de stiftelser som förvaltar vinstan- Fi613 Vidare borde övervägas möjligheten att i viss utsträckning beskatta vinstandelarna som inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet. De förslag som vi framförde har samma aktualitet , varför vi anser att regeringen bör återkomma med förslag till stimulanser av företagsanknuta vinstandelssystem. bör även avskaffa de införda reglerna om sociala avgifter på vinstandelar. Anställda i börsnoterade och andra företag måste få möjlighet att spara i aktier i det egna företaget utan att eventuell skillnad mellan marknadsvärdet och förvärvspriset betraktas som löneförmån. Vi föreslår skattefrihet för alla anställdas aktieköp i det egna företaget utan annan begränsning än att köpen skall ha skett på samma villkor som tillämpas för utomstående. infördes en lättnadsregel som innebär att icke börsnoterade företag får göra avdrag av det utdelade beloppet, dock ej mer än vad som motsvarar av aktiekapitalet eller . I avvaktan på att dubbelbeskattningen helt skall avskaffas föreslår vi att 15-procentsgränsen höjs. motsvarar en alltför låg avkastning med hänsyn till risktagandet och med hänsyn till att många bolag har ett lågt aktiekapital i förhållande till dess verkliga värde. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att stimulera hushållssparande! och öka ägandespridningen, 2. att beslutar uttala att målet för sparpolitiken skall vara att hushållen skall kunna ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare, 3. att beslutar avslå förslaget att till Sparfrämjande åtgärder för /89 skall anvisas ett reservationsanslag av , 4. att hos regeringen begär förslag om startsparande i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att hos regeringen begär förslag om pensionssparande i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i reglerna för försäkringssparande, 7. att hos regeringen begär förslag om stimulans till bosparande i enlighet med vad som i motionen anförts, [att hos regeringen begär förslag till lättnader i aktiebeskattningen i enlighet med vad som i motionen anförts1], 8. att beslutar avskaffa sociala avgifter på företagsanknutna vinstandelar i enlighet med vad som anförts i motionen, [att hos regeringen begär förslag om lindrad beskattning av vinstandelar på sätt som angivits i motionen1]. () () () () () 1 1987/88:Sk476 1 Sammanfattning 1 Fi613 2 Sparandebristen i svensk ekonomi 2 3 Hushållens sparandebrist 6 4 Orsaker till minskningen av hushållens sparande 9 5 Hushållens förmögenhetstillgångar 10 6 Moderat politik för sparande och ägandespridning 17
mot · GB02Fi614 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi614 av m. fl. (c) om bosparande för ungdomar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Bo260 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bosparande för ungdomar. () () () () () ()
mot · GB02Fi615 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi615 av () om bostadssparande för ungdom Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Bo262 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett bostadssparande för ungdom.
mot · GB02Fi616 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi616 av () om sparavdrag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Sk485 hemställs att hos regeringen begär förslag om en höjning av sparavdraget så att avkastningen på sparande . blir skattefritt samt i övrigt ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sparandet.
mot · GB02Fi617 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi617 av m. fl. (m) om bosparande för ungdomar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A268 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att lösa ungdomens bostadsproblem. () (m) () tinger (m) () () () () () ()
mot · GB02Fi618 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi618 av och () om rätt att i vissa fall starta företag med obeskattade medel, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A468 hemställs 1. att hos regeringen begär att möjlighet ges till den som vill starta företag i de fem skogslänen att göra det av obeskattade medel, 2. att hos regeringen begär att investeringsfonderna släpps fria i samt , och .
mot · GB02Fi701 · 1988-01-12 00:00:00 — av () om införande av 5 000-kronorssedel De senaste årens allt snabbare penningvärdesförsämring har medfört bl a borttagande av småmynten 1-, 2-, 5- och 25-öringar. Det har också medfört införandet av 500-kronorssedel. Detta var bra åtgärder. Mellan 100-kronorsoch 1 OOO-kronorssedlarna saknades det onekligen tidigare en valör. Det har också visat sig att 500-kronorssedeln fyller en stor funktion. Det som saknas i det svenska sedelsortimentet är en 5 000-kronorssedel. är steget alltför stort mellan 1 000-kronors och 10 000-kronorsvalörerna. bör därför besluta om införande av en ny sedel i valören . att beslutar om införande av en ny sedel i valören 5 000 (femtusen) kronor.
mot · GB02Fi702 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi702 av () om begränsning av tips- och lottovinster 2,4 miljoner till på lotto! Vem är den lycklige? För lycklig måste man kanske bli? Nej, lycklig av pengar blir man aldrig - men det är bra att ha dem. För dem som vinner på tips och lotto tror jag faktiskt att det skulle vara bättre om fler människor vann lite mera var och en, än att en person får så otroligt stor summa. Anledningen till de jättesummor man emellanåt hör talas om är att om ingen har alla rätt på tips eller lotto, då för man över den summan till nästa omgång - och summan kan bli skyhög. Denna regel bör slopas! Högsta vinsten bör begränsas till en miljon och resten delas ut på övriga vinnare, . Om ingen har högsta antalet rätt, delas även dessa pengar på de andra vinnarna i lägre grupper. Att lagra pengar från till en annan, anser jag vara fel mot den som satsat pengarna. Man har ju satsat för att vinna man lämnat in kupongen. Mitt förslag är att återgå till att dela ut vinstpengarna för - det är bättre med fler småvinnare. Med hänvisning till vad som ovan påtalats hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att tips- och lottovinster skall delas ut och att högsta vinstsumma begränsas till 1 miljon/vecka.
mot · GB02Fi703 · 1988-01-18 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi703 av () om differentierad ränta till jordbruket Jordbruket i norra har släpat efter med nödvändiga investeringar. blev investeringsklimatet plötsligt mycket gynnsammare för jordbruket än det tidigare varit. Detta resulterade också i en kraftig nyetablering av jordbruksföretag. Dessa stod ofta utan sådana produktionsresurser som byggnader, maskiner, i god hävd osv. Den storlek på jordbruksföretag som jordbrukspolitiken föreskriver krävde antingen ett stort eget kapital eller en hög upplåning. När sedan räntan höjdes från en nivå på till det dubbla, innebar det påfrestningar som många nyetablerade inte klarade av. Detta har man försökt reparera med olika insatser såsom räntesubventioner eller lån till högt skuldsatta jordbruksföretag. Den subventionerade räntan får emellertid endast en del förmånen av. Detsamma gäller lånen. Lånen är så konstruerade att man lyfter av en del av företagsskulder under , i förlängningen kommer dessa lån förmodligen att avskrivas. Därtill kommer olika stöd såsom investeringsstöd, Norrlandsstöd, täckdikningsbidrag m. fl. Alla dessa stödformer är selektiva, utom Norrlandsstödet. Ett sätt att sanera i bidragsdjungeln, som man avlastar lantbrukarna en del av de höga kapitalkostnaderna, vore att införa en differentierad räntesats för Norrlandsjordbruket av det slag som används i . Där har man den lägsta räntan i norra (någon enstaka procent). Det finns flera skäl som talar för att man också i inför ett liknande system. Förslagsvis med en ränta på i södra och som blir lägre ju längre norrut jordbruket är beläget. Eftersom räntesubventioner inte utgår till företag som har mer än 20 kor kan man tänka sig ett system där lägre ränta endast kan tillfalla jordbruk som uppnår en viss begränsad storlek. Fördelen med ett sådant system är en rättvisare fördelning av det statliga stödet. Skuldbördan blir inte avgörande för vem som kan erhålla stödet. För bönderna blir dessutom den långsiktiga planeringen säkrare. En låg ränta skulle också möjliggöra en avtrappning av de selektiva stödformerna. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av möjligheterna att införa differentierad ränta för jordbruket.
mot · GB02Fi704 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi704 av andre vice talman () om en ny 10 000-kronorssedel Från olika banker har uttalats önskemål om att det skall finnas större tillgång på 10 000-kronorssedlar. kan - enligt uppgift från banker - inte tillhandahålla 10 000-kronorssedlar med mer än till en ringa del av det önskade behovet. Den 10 000-kronorssedel som är i cirkulation trycktes . Sedeln är också föråldrad ur säkerhetssynpunkt. Detta är enligt min mening ett av skälen till att en ny sedel bör tryckas upp. Den stora sedeln används enligt uppgift i huvudsak för affärer mellan företag och banker samt mellan banker och riksbank. Det är då orimligt att inte det finns en tillgång på sedlar som någotsånär täcker behovet hos bankerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uppdraga åt riksbanksfullmäktige att utforma och trycka en ny 10 000-kronorssedel.
mot · GB02Fi705 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi705 av andre vice talman () om en 20-kronorssedel I en motion avlämnad föreslog jag införande av en 25kronorssedel. Skälet till mitt förslag var att finansutskottet i betänkande 1983/84:34 hade föreslagit en ändrad myntserie som skulle innebära att ett 10-kronorsmynt införs i stället för 10-kronorssedeln. I motionen 1985 anförde jag bl. a. följande: Min personliga uppfattning är att vi skall behålla 10-kronorssedeln. Jag är dock medveten om att starka krafter vill byta ut sedeln mot ett mynt. Om så blir fallet - vilket är troligt - skulle det innebära att vi inte får någon sedel med lägre valör än . Detta anser jag vara en mycket opraktisk lösning. Om en ändring av sedelserien kommer att ske på så sätt att 10-kronorssedeln byts ut mot ett mynt, anser jag att man skall göra ytterligare en ändring av sedelserien. Jag föreslår att man tar bort 50-kronorssedeln och ersätter denna med en 25-kronorssedel. Det finns två skäl till mitt förslag. Dels är det som ovan anförts otillfredsställande att ha enbart mynt . Ett annat skäl att ta bort 50kronorssedeln är att denna aldrig varit en populär sedel och har därför fått liten användning. Av pressmeddelanden framgår nu att överväger att prägla ett 10-kronorsmynt. Om 10-kronorssedeln blir utbytt mot ett 10-kronorsmynt hävdar jag fortfarande mycket bestämt att det är opraktiskt att inte ha en sedel med värde . När jag föreslog införande av en 25-kronorssedel i stället för 50kronorssedeln så påpekades från flera håll att var en ovanlig och olämplig valör på en sedel. En 20-kronorssedel skulle vara lämpligare. Enligt uppgift så fanns i kronor räknat i cirkulation följande belopp av de olika sedlarna : I procent av det totala Mot. Dessa siffror visar hur litet använd 50-kronorssedeln är. Jag vill föreslå att vid en kommande ändring i mynt- och sedelserien en 20-kronorssedel införs och att denna ersätter 50-kronorssedeln. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uppdraga åt riksbanksfullmäktige att införa en 20-kronorssedel.
mot · GB02Fi706 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi706 av Per () om samordnad låneförvaltning för sektorsforskningen Sorn ett led i de s. k. sektorsforskningsorganens (t. ex. byggforskningsrådet, styrelsen för teknisk utveckling m. och vissa statliga verks (t. ex. statens energiverk) verksamhet förekommer finansiellt stöd till projekt av olika slag i form av lån. Denna låneverksamhet bedrivs efter för varje organ relativt unika regler och någon utvecklad samordning av verksamheten i denna del förekommer inte. Ett rimligt antagande är att en för dessa samordnad låneförvaltning m. m. skulle ge inte minst positiva ekonomiska effekter utan att därför de särdrag som finns skulle behöva gå förlorade. bör därför hos regeringen begära att frågan prövas samt att regeringen på lämpligt sätt för redovisar utfallet av översynen och de åtgärder som denna föranlett. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordnad låneförvaltning för sektorsforskningsorganen m. m. g ota b 1988
mot · GB02Fi707 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi707 av m. fl. .... . , Mot. om ett nytt system för bosparande 1987/88 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Bo211 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett system för bosparande bör införas i enlighet med vad i motionen förordats. () () () () () 1 1987/88.
mot · GB02Fi709 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi709 av m. fl. (m, fp, c) om försäljning av affärsverkens konkurrensutsatta verksamhet m. m. De statliga affärsdrivande verken är sju: , , (), domänverket, , förenade fabriksverken (FFV) och luftfartsverket. Med jämna mellanrum har affärsverken diskuterats. En översiktlig genomgång av dessa utredningar ger vid handen att utredarna genomgående tycks ha undervärderat de svårigheter som uppstår när myndighetsfunktionen blandas med konkurrensutsatt verksamhet. Därtill tycks man inte ha uppfattat i hur stor utsträckning affärsverksamhetens situation förändrats. har exempelvis inte fastlagt några principer för affärsverkens etablering eller köp av dotterbolag. Men det krävs dess medgivande för att få göra det. Om däremot ett dotterbolag i sin tur etablerar eller köper ett företag kan det däremot ske utan regeringens eller godkännande. Så har också antalet dotterbolag och dotterdotterbolag under affärsverken med undantag för luftfartsverket - vuxit i hög och okontrollerad takt . Det kan också konstateras att statsmakterna inte givit uttryck för en samlad uppfattning om de statliga företagens och myndigheternas plats i det ekonomiska systemet och om, och i så fall på vilket sätt marknadsekonomi och myndighetsutövning är förenliga. I takt med en minskning av det traditionella arbetsfältet för de affärsdrivande verken fortsätter dessa att söka sig till arbetsområden, vilka ursprungligen inte var avsedda för dessa verk. Någon allvarligare diskussion om nyttan av denna expansion har inte förts av statsmakterna. Risken att enskilda företag kommer i kläm i denna expansion är uppenbar. Den ur marknadsekonomiskt tänkande naturligaste lösningen vore att de affärsdrivande verken helt upphörde med den konkurrensutsatta verksamheten och i stället satte in alla sina resurser på att effektivisera den monopoliserade verksamheten. Det är i regel ändå denna verksamhet som utgör affärsverkens huvuduppgift och som motiverar statens engagemang. I fall då det finns särskilda skäl att låta konkurrensutsatt verksamhet bedrivas inom ramen för en affärskoncern bör detta ske i form av ett särskilt aktiebolag som föreslagits av verksledningskommittén. Tills denna uppdelning och avyttring av verksamheten som ovan angivits har skett är det av yttersta vikt att konkurrensneutralitet råder gentemot enskilda företag. Detta bör uttala. 1987/88 Fi709 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avyttring av affärsverkens konkurrensutsatta verksamhet eller ett avskiljande av densamma från affärsverkens verksamhet, 2. att uttalar sig för att de affärsdrivande verken inte får utnyttja sin monopoliserade verksamhet i syfte att vinna fördelar på de konkurrensutsatta delarna av affärsverkens verksamhet. () ()
mot · GB02Fi710 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi710 av () om återinförande av 25-öresmyntet, m. m. När behandlade proposition 1983/84:130, om ändringar i myntserien, m. m. föreslog undertecknad att tjugofemöresmyntet skulle bibehållas (motion 1983/84:2707). Tyvärr avslog motionen vilket visat sig vara ett sällsynt olyckligt beslut. Dess användning har vållat betydande olägenheter. Dels har bristen på tioöringar stundom varit svår. Uppenbarligen gör myntets ringa värde att folk gärna lägger det åt sidan när man tömmer fickor och börsar. Dels innebär samma ringa värde att människor inte behandlar myntet med tillbörlig respekt vilket är olyckligt. Ett återinförande av tjugofemöringen, vilket skulle kunna ske utan större olägenheter, skulle väsentligen undanröja nämnda problem. Tioöringen skulle därvid snabbt - varför inte - kunna avskaffas. Eftersom tillverkningskostnaderna för tioöringen väsentligen överstiger myntets värde skulle staten tjäna på affären. Då en återgång till tjugofemöringen knappast är aktuell för automathandelns del uppkommer inte här heller några förluster. Tjugofemöringen skulle realistiskt räknat under en kunna finna användning som minsta myntet i myntserien. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett återinförande av tjugofemöringen och ett slopande av tioöringen.
mot · GB02Fi714 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi714 av m. fl. om postgirots monopol på statliga betalningar Mot. 1987/88 Fi714 716 pågår inom det ekonomiska livet en frigörelseprocess på flera områden. Ett exempel på detta är kreditmarknadens avreglering. Ett annat är den avmonopolisering som påbörjats inom . Resultatet har blivit ökad konkurrens och en vitalisering av vårt ekonomiska system. Det finns emellertid ett markant undantag på en väsentlig del av det finansiella området och det är postgirots monopolställning inom betalningsförmedlingen. Detta kan härledas till den statliga förordning som ålägger statliga myndigheter att som regel anlita postgirot för sina betalningar. Monopolet medför allvarliga nackdelar för både näringslivet och allmänheten. Enligt mening ska staten medverka till att skapa rationella, billiga och bekväma betalningsrutiner i samhället. En väsentlig förutsättning för detta är att fri konkurrens skapas mellan olika institutioner och betalningsformer. möjligt bör därför såväl formella som praktiska hinder för en sådan konkurrens undanröjas. Denna typ av banktjänster bör upphandlas på samma villkor som övriga tjänster och varor i statsförvaltningen. Upphandlingsförordningens krav på affärsmässighet bör vara rättesnöret. är situationen den att en inbetalning till staten via postgirot stannar där i med stora ränteförluster för staten som följd. I stället borde alla inbetalningar till statskassan gå direkt in på statsverkets checkräkning i utan fördröjande omvägar i postgirosystemet. finns förutom den statliga betalningsförordningen ett dussintal särskilda föreskrifter som reglerar hur olika typer av skatter, avgifter och sociala förmåner och löner ska betalas. Samtliga dessa bestämmelser borde kunna ersättas med en enda som säger att betalningarna till och från statliga verk och myndigheter kan ske via bank eller posten. Likaså bör bestämmelsen innehålla regler för utbetalning från resp. inbetalning till statskassan. 1 1987/88. Nr Fi7!4 716 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande av postgirots monopolställning. fp) fp) 1987/88 Fi714
mot · GB02Fi716 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi716 av m. fl. (m) om verksamhet I bilaga 17 till budgetpropositionen 1988 anmäler regeringen anslagsframställning för /89. Denna innehåller under Bl Förvaltningskostnader en begäran om ett anslag på , vilket innebär att justering skett endast med hänsyn till inträffade prisoch löneförändringar. Mot beslutet i fullmäktige reserverade sig på denna punkt ledamoten med hänvisning till finansutskottets av godkända betänkande 1986/87:17, i vilket bl. a. framhålls att samma anvisningar som utfärdat för statsmyndigheternas anslagsframställning skall gälla även för . Reservanten motsatte sig därför fullmäktiges beslut och hävdade att en besparing om borde ha gjorts. Vi ansluter oss till reservantens uppfattning att bör följa de anvisningar som fastställt. Följaktligen bör enligt vår mening anslaget minskas till för /89. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att under anslaget Bl : Förvaltningskostnader, femtonde huvudtiteln, anslår . () () () () () ()