mot · GB02So216 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So216 av m. fl. (fp) om utvärdering av socialtjänstreformen 1987/88 So216219 Socialtjänstlagen (SoL) trädde i kraft . Bakom lagens tillkomst låg en omfattande socialpolitisk diskussion och och ett utredningsarbete som tog sin början 1967. De principiella målfrågorna behandlades i det slutbetänkande som avlämnades . SoL betecknades vid tillkomsten som en målinriktad ramlag. har vid upprepade tillfällen uttalat att tillämpningen av ramlagar måste följas upp och utvärderas. Även när SoL antogs av underströks vikten av en kontinuerlig uppföljning (SoU 1979/80:24 och 1979/80:44 s. Viktiga delar av har utretts av socialberedningen och äldreberedningen. En hel del studier av SoL:s tillämpning har också skett inom forskningen i socialt arbete och vissa andra discipliner. DSF har i sin anslagsgivning uppmärksammat , och även instanser som RRV har i skilda rapporter belyst lagens tillämpning. Några studier av socialbidragens utveckling har också genomförts. har i sin löpande tillsyn samlat värdefulla erfarenheter. Det finns med andra ord ett relativt omfattande material om hur har utvecklats men däremot ingen sammanfattande utvärdering. Enligt vår mening borde tiden nu vara mogen för ett sådant arbete. Det finns då skäl att särskilt uppmärksamma de avsnitt av arbete som inte har bearbetats av andra utredningar. Några exempel på frågor som diskuterats i den allmänna sociala debatten och som förefaller förtjäna ytterligare uppmärksamhet är följande: SoL bygger på en s. k. helhetssyn, som vid lagens tillkomst bl. a. angavs innebära ett uppbrott från den traditionella socialvårdens uppdelning av arbetet på olika funktioner. I vilken utsträckning och med vilket resultat har denna helhetssyn kommit att prägla verksamheten? Somliga menar att integrationen har lett till att något av den specialiserade envetenhet som präglade den gamla organisationen (nykterhetsvård, barnavård, etc.) har gått förlorad. Andra hävdar att man genom ett mera samlat grepp har kunnat överbrygga sprickor som tidigare fanns i det sociala arbetet. Åter andra stämmor har hävdat att den ursprungliga doktrinen byggde på en idealisering och överskattning av förmåga och möjligheter att påverka enskilda människors tillvaro. 1 1987/88. Ett väsentligt inslag i SoL är möjligheten att överklaga lokala beslut. Vi menar att det finns skäl att slå vakt om denna rättighet, som är väsentlig för den enskilda människans möjligheter att hävda sina rättigheter. Vad som däremot förefaller mindre självklart är att besvärsprövningen i lika stor utsträckning som i nuvarande lagstiftning bör ligga hos rättsliga instanser. I vissa avseenden rör det sig om lämplighetsavgöranden som enligt den traditionella svenska arbetsfördelningen i besvärsprocessen snarare hör hemma i politiskt utsedda organ. Detta gäller inte minst skälighetsbedömningar av olika slag. En tredje ömtålig och principiellt omdiskuterad fråga gäller huruvida rätten till socialhjälp skall kunna förknippas med några villkor från sida. Vid SoL:s tillkomst instämde socialutskottet i det resonemang som en motionär förde om att rätten till bistånd skulle vara kopplad till att den enskildes behov inte kunde tillgodoses genom eget arbete eller på annat sätt. Någon hänvisning till bristande förmåga att genom eget arbete skaffa sig försörjning infördes emellertid inte i lagen. Utskottet underströk däremot arbetets värde inte bara för människors försörjning utan också för att berika den enskildes liv och positivt påverka självkänsla och social identitet. Frågan om huruvida villkor kan stipuleras för att socialhjälp skall utgå har aktualiserats av den praxis som tillämpas i vissa kommuner (, , ). Enligt vår mening kan det finnas skäl att på denna punkt precisera SoL. SoL byggde på relativt optimistiska föreställningar om förmåga att påverka utveckling och planering i stort. Även om lagens bestämmelser i detta hänseende har haft ett värde därigenom att de gett en formell grund för socialnämnderna att anlägga synpunkter på mer allmänna planeringsfrågor är nog bedömningen av förutsättningarna till effektiv påverkan numera något mera luttrad. a. socialberedningen uppmärksammat i vilken utsträckning som tendenser utanför den sociala sfären inte minst en ökad utslagning från arbetslivet - i negativ riktning har påverkat missbrukarnas villkor. Med växande bostadsbrist har också svårigheterna ökat för många av dem som får bistånd genom . Uppenbart är att ett effektivt socialt arbete i många avseenden måste gå utanför det i trängre mening sociala verksamhetsområdet. Hur detta skall ske förtjänar emellertid en förnyad prövning. En samlad utvärdering av socialtjänstreformen bör nu komma till stånd. Mot bakgrund av att åtskilliga frågor har utretts bl. a. av socialberedningen och äldreberedningen kan det vara lämpligt att vid en sådan utvärdering lägga särskild vikt vid sådana delar av reformen som inte har behandlats av parlamentariska utredningar, däribland ovan berörda problem. 1987/88 So216 Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av socialt]änstreformen. Per () () () () 1987/88 So216