mot · GB02Ub255 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub255 om åtgärder för att sänka skolpliktsåldern De nordiska länderna intar en särställning när det gäller den ålder vid vilken skolplikt inträder. I och andra engelskspråkiga länder med undantag för börjar barnen skolan . I övriga liksom i inträder skolplikten det år barnet fyller . I de nordiska länderna gäller att barnen skall börja skolan det år de fyller . Möjlighet till försenad skolstart finns. Samtliga nordiska länder ger dessutom möjlighet för barn att börja skolan det år de fyller om barnen nått en sådan mogenhetsgrad att det kan bedömas väl kunna tillgodogöra sig skolundervisning. Vår sena skolstart har historiska orsaker. Långa avstånd och ett under en stor del av året besvärligt klimat gjorde det näst intill omöjligt för små barn att ta sig till skolan. På grund av vårt lands glesbygdsnatur var det långt fram i detta sekel vanligt med s. k. B- eller C-skol där flera årskurser undervisades . Den då förevarande pedagogiken lämpade sig dessutom inte för mindre barn. I dagens läge måste det anses obegripligt att svenska barns möjlighet att tillgodogöra sig skolundervisning skall vara annorlunda än vad som gäller barn i andra länder med liknande kulturell och ekonomisk utveckling. Införandet av skolskjutsar har löst de tekniska hinder som förelegat för mindre barns skolgång. Den moderna lärarutbildningen har på ett helt annat sätt tagit hänsyn till barns intellektuella utveckling och lust att lära och nya pedagogiska metoder har visat sig mycket framgångsrika. Den ökade internationalisering som präglar alla delar av vårt samhälle lämnar inte skolan utanför. Inom den Europeiska gemenskapen planerar man ett omfattande samarbete på utbildningsområdet och för äldre elever kommer nya möjligheter att skapas för att studera i annat europeiskt land. kommer att göra stora ansträningningar för att uppnå ett så nära och omfattande samarbete som möjligt med EG-ländema inom många olika områden. För detta fordras att vi själva anstränger oss för att anpassa våra egna system till vad som råder i EG-ländema. har många barn i börjat skolan . Det kan ha gällt särskilt tidigt utvecklade barn eller barn som börjat sin skolgång utomlands och där följt värdlandets skolregler eller barns vars föräldrar önskat att barnen efter skulle ges möjlighet till ett sabbatsår, antingen för att arbeta eller för att studera utomlands. Därför har föräldrarna låtit barnen börja skolan . Någon uppföljning av dessa barns skolgång har inte gjorts. Här föreligger ett utmärkt material som skulle kunna ligga till grund för en förändrad syn på när skolplikten bör inträda. bör därför ge regeringen i uppdrag att låta undersöka och bearbeta det material som finns om skolgången och utfallet av densamma för de barn som börjat skolan under det år de fyllt . Det är därtill angeläget att en försöksverksamhet kommer till stånd i syfte att utröna hur dagens sexåringar kan anpassa sig till det moderna svenska skolsystemet. Enklast sker detta genom att vissa kommuner får i uppdrag att aktivt verka för att barn med erforderlig skolmognad erbjuds möjlighet att starta skolan . Detta är särskilt lämpligt i kommuner där elevunderlagen är sviktande och lärartillgången god. I vissa kommuner har dessutom tillämpats en försöksverksamhet med flytande övergång mellan förskola och lågstadium. Denna verksamhet bör nu utvärderas. Tillsammans bör dessa åtgärder kunna bidraga till att vårt lands särställning i utbildningssammanhang undanröjes och bättre anpassas till vad som råder inom övriga europeiska länder. Med anledning av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en utvärdering av skolgången för de barn som börjat skolan det år de fyllt , 2. att hos regeringen begär en försöksverksamhet med tidig skolstart enligt vad i motionen anförts, 3. att hos regeringen begär en utvärdering av försöksverksamheten med flytande övergång mellan förskola och lågstadium. 1987/88 Ub255