mot · GB02Ub714 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub714 av och () om forskning på fritids-, idrotts- och turistområdet Inget sektorsforskningsorgan har byggts upp med ansvar för fritids- och turistområdet. Ingen av övriga forskningsfonder har något uttalat programansvar för forskningsområdet, och inget av universiteten har inrättat forskartjänster inom området. På idrottsområdet förhåller det sig delvis annorlunda. Alltsedan 1970 har det inom särskilt Idrottens forskningsråd, vilket delat ut anslag till forskning. Vidare har vi haft en fysiologisk idrottsforskning, framför allt knuten till nuvarande GIH. finns också en extra professur i beteendevetenskaplig idrottsforskning inrättad vid HLS/GIH. I årets budgetproposition föreslår idrottsministern en ökad satsning på idrottsforskning med flera nya professurer. Detta hälsar vi med tillfredsställelse. Förslagen till denna ökade satsning grundar sig i huvudsak på en statlig utredning , Idrottens forskning och högre utbildning, (SOU 1987:70). Beträffande Idrottens forskningsråd föreslår utredningsmannen att detta skall läggas ned. Idrottsminister hävdar i budgetpropositionen, bil. 11, s. 122, att det bör ankomma på att ta ställning till forskningsrådets framtid, men förs 0,5 milj. kr. över till åttonde huvudtiteln för att finansiera halvårskostnaden för de nya professurerna. Idrottsministern framhåller också att medel för idrottsforskning bör sökas hos resp. forskningsråd på samma villkor som gäller för övrig forskning. Vad RF gör med sitt forskningsråd är RF:s sak, men vi tillåter oss tvivla på att övriga redan existerande forskningsråd i någon nämnvärd utsträckning kommer att stödja även idrottsforskningen. Vi ifrågasätter t.o.m. det lämpliga i detta. De sektorsforskningsfonder som finns, t. ex. delegationen för social forskning och byggforskningsrådet har inget programansvar för idrottsforskningen. Grundforskningsråden, t. ex. jubileumsfond, humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrådet och medicinska forskningsrådet, saknar också sådant programansvar. Dessutom skall dessa i huvudsak ägna sig åt inomvetenskapligt motiverad forskning. En viss del av idrottsforskningen kan säkert uppfylla det sista kriteriet, men det gäller inte all idrottsforskning, som i stället måste ha en viss samhällsrelevans. För att den föreslagna konstruktionen skall kunna fungera måste därför en eller flera av de existerande forskningsråden åläggas ett uttalat programansvar för idrottsforskningen. Annars kommer råden att endast finansiera sådan idrottsforskning som de finner ligga inom ramen för sina redan antagna regler. Utredningsmannen har själv påpekat (s. 63 f.) att idrottsforskningen är dels tvärvetenskaplig till sin karaktär, dels att idrottsforskarna utsätts för en speciellt oförstående attityd från stora delar av den övriga forskarvärlden. Vi delar denna ståndpunkt. Det etablerade forskarsamhället har i mycket ringa utsträckning intresserat sig för de forskningsproblem som berör de breda folkgruppernas vardagsverklighet. Vi befarar därför att den nu föreslagna konstruktionen kommer att inverka hämmande på idrottsforskningen. Detta innebär inte att vi okritiskt ställer upp bakom ett försvar för den nuvarande ordningen. Idrottens forskningsråd har ådragit sig viss kritik från olika håll. Vi vill också sätta in forskningen om idrotten i ett större perspektiv. Idrott är i huvudsak en fritidssysselsättning. Forskningen om fritiden och dess olika uttrycksformer, som t. ex. turism, är, som vi inledningsvis framhöll, ännu mindre försörjd än idrotten. I motsats till förhållandet med idrotten finns det varken ett Fritidens forskningsråd eller ett Turismens forskningsråd. Vid finns ett Forum för fritidsforskning, en samarbetsorganisation bland landets forskare. Forumet har påtalat behovet av ökad fritidsforskning. I en skrivelse till utbildnings- och jordbruksdepartementen pekade forumets ledning på följande negativa förhållanden inom fritidsforskningen: - att alla forskare som har skrivit avhandlingar inom forskningsområdet har tvingats upphöra med sin forskning inom området, - att det har blivit allt svårare och tycks vara omöjligt att från existerande forskningsfonder erhålla anslag för fritidsforskning, - att Idrottens forskningsråd , sedan kommittén för folkrörelseforskning har lagts ned, är den enda forskningsfond med ett visst ansvar för forskningsområdet, - att Idrottens forskningsråd har ett mycket litet anslag (1986/87:2 milj. att fördela och att huvuddelen (: ) gick till fysiologisk och medicinsk forskning, utan anknytning till fritidsforskningen, - att det fortfarande saknas utbildning inom området vid universitet, - att det bl. a. därför saknas en akademisk miljö, där fritidsforskningen kan utvecklas och arbetsuppgifter fördelas, - att områdets grundforskning får minskade och ytterst osäkra anslag. Inget har emellertid hänt, och i det senaste numret av för fritidsforskning (nr 1/87) aviserar forumets ledning dess nedläggning. Orsaken är brist på pengar och ekonomiskt ansvarstagande för forskningsområdet. Bland turistforskarna har man inte ens kommit så långt att man organiserat sig. Hela turistforskningen ligger i träda, trots den stora satsningen, både offentligt och privat, på turismen och trots t. ex. turistråds påpekanden om behovet av turistforskning. Forum för fritidsforskning är det enda försöket att förbättra samarbetet och samordningen mellan fritidsforskarna. Vår idrotts- och turistminister har bl. a. i tidningsintervjuer påtalat behovet av en ökad samordning av fritidsforskningen. Varför då inte göra slag i saken och byta ut det allmänna talet mot resolut handling? Stöd för en ökad satsning på fritds-, idrotts- och turistforskning kan han finna i många offentliga uttalanden. I regeringens forskningsproposition hävdades bl. Vi står inför en fortsatt genomgripande förnyelse av arbetslivet och förändring av rollfördelningen mellan förvärvsarbete och fritid för personligt bruk. Det är av grundläggande betydelse för alla som omfattas av denna utveckling att finna instrument att analysera den och förstå dess konsekvenser (sid. 53). Med tanke på den stora betydelse som den privata sektorn tillmäter FoU-verksamheten i sitt förnyelsearbete, borde förhållandet vara samma inom den offentliga sektorn och även inom idrotts- och andra folkrörelser. Den kommunala fritidssektorn beräknas enligt omsätta 1987. De kommunala fritidsförvaltningarna är den tredje största kommunala förvaltningen. Inom den offentliga sektorns pågående förnyelsearbete har också forskningens betydelse uppmärksammats. I fjolårets forskningsproposition skrev civilminister : I det pågående förändringsarbetet har forskningen en given plats. En korrekt verklighetsbeskrivning är en väsentlig grund för de beslut som skall fattas. Det behövs också bättre kunskaper om beslutens konsekvenser. Till detta kan forskningen ge viktiga bidrag (s. Just inom fritidssektorn har alltför många beslut fått grunda sig på lösa antaganden och spekulationer i stället för på fakta. Vår slutsats av detta blir att forskningen inom hela området fritid, idrott, rekreation och turism måste förbättras. Det gäller såväl dessa områdens ekonomiska konsekvenser för både landet och näringslivet, som dessas möjligheter att höja människors icke-materiella livskvalitet. Detta mål uppnås bäst genom inrättandet av en särskild forskningsfond. Därmed uppnås flera goda målsättningar. För det första talar staten om att man eftersträvar en både till omfattning och kvalitet bättre forskning. Man öppnar dörren för att bjuda in forskarsamhället till att pröva en ny, kreativ och litet djärv forskning. För det andra är en forskningsfond en nödvändig förutsättning för det viktiga, långsiktiga kunskapsuppbyggandet i form av fleråriga ramprogram samt på problemområdets, vi föredrar det uttrycket i stället för "sektorsforskning, som kan leda tankarna fel, grundforskning. Eller som statsministern påpekade i fjolårets forskningsproposition: säkerställa och skapa förutsättningar för att det upprättas livaktiga och stabila forskningsmiljöer, med faktiska möjligheter att befinna sig vid frontlinjen" (s. 29). Därmed skulle också den påtalade forskarflykten från forskningsområdet stoppas. Forskningsfonden bör ledas av en delegation bestående av dels forskare, dels representanter för forskningens avnämare. Av kvalitativa skäl bör fonden uteslutande stödja forskning som utförs vid universitet, högskolor och liknande forskningsinstitut. Fonden kan lämpligen finansieras med medel från tipset eller från andra statliga spelinkomster. Administrativt bör fonden förläggas till . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en särskild delegation för forskning på fritids-, idrotts-, rekreations- och turistområdet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts om forskning på fritids-, idrotts- och turistområdet. () ()