ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02K1 · 1988-10-18 00:00:00 — av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:1 om förlängning och utvidgning av frikommunförsöket I proposition 1988/89:1 föreslås bl.a. att och kommun genom en särskild lag på försök får fullgöra uppgifter inom , hälso- och sjukvården samt verksamheter med särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Beträffande hälso- och sjukvården begränsas försöksverksamheten till primärvården. Den praktiska verkligheten har visat på stora svårigheter att klart avgränsa landstingens och kommunernas ansvar i förhållande till varandra. Därför pågår diskussioner om och förberedelser för en utvidgad samverkan mellan kommuner och landsting. Ambitionen är att genom organisatoriska förändringar skapa nya förutsättningar för att bättre lösa människornas behov. Således diskuteras inom förutsättningar för att i kommun under ett gemensamt ledningsorgan integrera kommunens socialtjänst och den verksamhet som primärvårdsnämnden svarar för. Några beslut om denna försöksverksamhet har ännu inte fattats. I en skrivelse till redovisar i samt och kommuner att de har för avsikt att skapa en gemensam administrativ organisation och en sammanhållen lokal politisk ledning för i första hand äldreomsorgen, däribland primärvården. I viss utsträckning kan även den psykiatriska vården komma att beröras. Försöksverksamheten skall om möjligt starta fr.o.m. . Efter det att regeringen lade fram proposition 1988/89:1 har det således framkommit önskemål om försöksverksamhet med nya former för samverkan mellan kommuner och landsting även inom andra landsting än . För att förverkliga dessa önskemål behöver den föreslagna lagen om försöksverksamhet inom , hälso- och sjukvården samt omsorgsverksamhetens område ändras. Vi föreslår att den föreslagna lagen ändras för att även omfatta andra uppgifter än de i lagen uppräknade. Det gäller främst tandvård och driften av sjukhem. Vi föreslår också att lagen skall stå öppen för alla intresserade landsting och kommuner, således inte bara och kommun. I stället för att ange vilka landsting och kommuner som omfattas av lagen bör lagen innehålla en bestämmelse som ger regeringen 1 1988189.8 sami. befogenheter att utse de landsting och kommuner som skall kunna bedriva en Mot. Regeringen bör därvid också få bestämma de villkor som Kl skall gälla för försöksverksamhet. Utskottet bör utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att lagen om försöksverksamhet inom , hälso- och sjukvårdens område också skall omfatta tandvård och sjukhem, 2. att beslutar att ge regeringen befogenheter att utse de landsting och kommuner som får bedriva försöksverksamhet enligt ovanstående. () () Bo Finnkvist (s)
mot · GC02L2 · 1988-10-17 00:00:00 — av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:8 om olovligt bortförande av barn i internationella förhållanden 1988/89 L2 Lagregleringen om vårdnad av barn vilar redan från begynnelsen och vilar alltjämt på grundtanken att det i första hand gäller att reglera föräldrarnas rättigheter till sina barn och inte barnets rättigheter. När barnavårdslagen ersattes av SOL och LVU infördes bestämmelser i lagstiftningen, som klart angav att barn är att anse som part i sociala mål. När det gäller ekonomiska förhållanden har barn genomgående talesrätt. Beträffande den antalsmässigt största gruppen av mål som rör barn, nämligen den där föräldrar gör upp om eller tvistar om vårdnad och umgänge, har barn däremot inte talesrätt. Bilden är således ganska splittrad när det gäller barns talesrätt. Det är mycket svårt att principiellt motivera att barn skall ha talesrätt i vissa mål och ärenden, som rör dess person, men inte i andra. I förslag till lag om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn föreskrivs i 16 § att rätten skall inhämta barnets mening, om det inte är omöjligt med hänsyn särskilt till barnets ålder och mognad. Vpk anser att barn bör få en starkare rättsställning. Vi föreslår därför en ändring i lagförslagets 16 §, på så sätt att barnet får en särskild ställföreträdare om inte barnet med hänsyn till ålder och mognad själv kan föra sin talan. Med hänvisning till det anförda hemställs att med ändring av 16 § i regeringens lagförslag beslutar att för barn som inte själv kan föra sin talan regelmässigt skall förordnas en särskild ställföreträdare. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1988/89. - >'* i -1. i , - r v> : - v : ... ' .'. ' " 'iC:t . ... . : . - ll - . : ,.v.. . - -T. VI ;.t- t K n: >. 7 : - : : irn-rv ; :1 v.v y.... .... ........ 'V ; un .rut t ..o t);-):'.-..(51 tror '/;>; r ::r: ' ' .' :V; '>7- nii.y ; . - : r,:-f i -v., "t: . 1 .:-i/1 f .7. -i. . ... i'. I : r- r ,-j : .nili ' ' . ' 7.:, ..... j .. ..... ... rs>' v. , ..Ti.' ' .. .. '.. . . . ..
mot · GC02L4 · 1988-10-21 00:00:00 — Motion till 1988/89:L4 av och () med anledning av prop. 1988/89:9 om dödsboägande och samägande av jordbruksfastighet m.m. Jordförvärvslagen har i många avseenden inskränkt äganderätten. Den innehåller dessutom begränsningar i rätten att få förvärva en jordbruksfastighet. Lagstiftningen innebär att människornas beteende ändras i och med att köpare och säljare inte själva kan avgöra om deras avtal legaliseras. En köpare kan inte erhålla lagfart utan att ha fått förvärvet godkänt av politiskt tillsatta nämnder. Det är självklart att denna form av begränsning för med sig att den som direkt eller indirekt i form av dödsbo äger en jordbruksfastighet låser in sitt fastighetskapital. Intresset att avyttra en jordbruksfastighet hämmas av att möjligheten till förvärv av en motsvarande fastighet inte med säkerhet kan åstadkommas. Alltför många hinder, som den enskilde inte kan påverka, ligger i vägen. Den förankring i hembygden som ett fastighetsägande ger upphov till är oerhört betydelsefullt för många människor. Det är därför helt naturligt att jordförvärvslagens hämmande effekter har bidragit till ett ökat dödsboinnehav för att uppnå möjligheten till en knytning till hembygden. Moderata samlingspartiet har uttalat att enskilda personer skall ha rätt att utan tillstånd från kommun och lantbruksnämnd få förvärva en jordbruksfastighet. En sådan förändring av gällande lagstiftning skapar ett ökat utbud av jordbruksfastigheter. En förankring i hembygden kan för många människor åstadkommas på annat sätt än att cementera ett dödsboägande av jordbruksfastighet. Det av regeringen framlagda förslaget om begränsning i ägandet av jordbruksfastighet för dödsbo och genom samägande kan vi av ideologiska skäl inte acceptera. Människorna själva kan och vill ta ansvar för sitt fastighetsinnehav. De måste själva få avgöra hur de skall förvalta detta ansvar. Förekommande begränsningar i olika lagstiftningar måste därför tas bort. På så sätt skapas möjlighet för enskilda människor till ett normalt beteende när det gäller ägandet av en jordbruksfastighet. Eftersom vi förespråkar att förvärvsprövningen borttages för fysiska personer är det en logisk följd att inte acceptera ytterligare begränsningar i rätten att förvärva en jordbruksfastighet. 1 * 1988189. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår propositionen i vad avser dödsbos avvecklingsskyldighet av jordbruksfastighet, 2. att avslår propositionen i vad avser förändringarna i jordförvärvslagen. () ()
mot · GC02L5 · 1988-10-21 00:00:00 — Motion till 1988/89:L5 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:9 om dödsboägande och samägande av jordbruksfastighet m.m. I propositionen föreslås bl.a. att ett dödsbo som innehar en jordbruksfastighet skall vara skyldig att avveckla fastighetsinnehavet senast efter utgången av det kalenderår då dödsfallet inträffade. Dödsbon, som vid lagens ikraftträdande innehar jordbruksfastighet, skall också enligt propositionens förslag ha avvecklat fastighetsinnehavet senast efter det att lagen har trätt i kraft. Undersökningar när det gäller varaktigheten av dödsboägande av jordbruksfastighet tyder på att uppemot hälften är äldre än . Det lär inte vara ovanligt med dödsbon som är . Det torde därför finnas skäl att överväga en kortare avvecklingsfrist än den i propositionen föreslagna för dödsbon som har bestått . I övergångsbestämmelser bör tas in regler som innebär en differentiering av avvecklingsfristen med hänsyn till den ålder dödsboet har då lagen träder i kraft. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar införa regler om differentiering av avvecklingsfristen för dödsbon som innehar jordbruksfastighet. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02L6 · 1988-10-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:L6 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:9 om dödsboägande och samägande av jordbruksfastighet m.m. Propositionen innehåller bl.a. förslag till ändringar i jordförvärvslagen. Jordförvärvslagen innebär en kraftig inskränkning av äganderätten till mark. Lagen ger staten, genom lantbruksnämnderna, möjlighet att bestämma vem som skall få köpa jordbruks- eller skogsmark och dessutom bestämma en övre prisgräns. Moderata samlingspartiet har i andra sammanhang framhållit att lagen ger negativa effekter för jordbruksnäringen. Jordbruksenheterna har blivit färre och större. Hade marknaden tillåtits fungera hade denna utveckling inte varit så påtaglig. Nya grupper av människor har förhindrats att bosätta sig på landsbygden. En utveckling mot fler deltids- och fritidsjordbruk har förhindrats. Vi menar att de nuvarande begränsningarna för enskilda personer att köpa en jordbruksfastighet skall avskaffas. Valfriheten och den fria avtalsrätten måste prägla förhållandet mellan säljare och köpare och prismekanismen måste få styra priset. I propositionen föreslås att tillstånd enligt jordförvärvslagen skall krävas i fall då någon genom köp, byte eller gåva förvärvar ett dödsbo som äger jordbruksfastighet eller då någon, som genom köp, byte eller gåva har förvärvat en andel i ett sådant dödsbo och inte på annan grund är delägare i boet, tillskiftas fastigheten eller del därav. Enligt propositionen syftar ändringen till att motverka kringgående av jordförvärvslagen. Vidare föreslås att förvärvsprövning skall ske vid förvärv av andel i jordbruksfastighet. Förvärvstillstånd skall kunna vägras om ägarförhållanden genom förvärvet skulle bli sådana att de kan antas försvåra ett rationellt utnyttjande av fastigheten. De föreslagna ändringarna kan synas tämligen marginella. Vi har emellertid ovan redovisat att vi anser att jordförvärvslagens tillämpningsområde i viktiga hänseenden skall begränsas. Mot denna bakgrund vill vi inte medverka till ytterligare skärpningar av lagen, på sätt som föreslås i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår de i propositionen föreslagna ändringarna i jordförvärvslagen. 1988/89 L6 (m) () () () () () () ()
mot · GC02L8 · 1988-10-26 00:00:00 — Motion till 1988/89 :L8 med anledning av prop. 1988/89:9 om dödsboägande och samägande av jordbruksfastighet m.m. I proposition 1988/89:9 läggs förslag som syftar till att minska de olägenheter som följer av att många jordbruksfastigheter ägs av dödsbon eller av flera personer med samäganderätt. Propositionen följer i stort sett förslaget i betänkandet SOU 1987:2, dödsboägande och samägande av jordbruksfastigheter. Utredningen föreslog bl.a. en ny, väsentligt förbättrad, lydelse av 23 kap. 3 § . Detta förslag har emellertid inte aktualiserats i propositionen. Enligt min uppfattning skulle en ny lydelse av 23 kap. 3 § , i linje med vad som föreslagits i nämnda utredningsbetänkande, underlätta berörda myndigheters arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av förslag till ny lydelse av 23 kap. 3 § .
mot · GC02Sf1 · 1988-10-28 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sfi av och (båda fp) med anledning av skr. 1988/89:11 med redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen beslutade att terroristbestämmelserna skulle infogas i utlänningslagen. För att tillgodose intresset av parlamentarisk insyn ålades regeringen vid riksdagsbehandlingen att till redovisa tillämpningen av terroristbestämmelserna i utlänningslagen. En motsvarande redovisningsskyldighet gäller också spaningslagens tillämpning. Den redovisning som regeringen har lämnat har varit mycket knapphändig. Detsamma gäller regeringens skrivelser 1988/89:11 och 1988/89:12. Den information som där ges är i princip identisk med den som getts . Det ger intryck av att regeringen knappast haft att ta ställning till några terroristärenden. är det uppenbart att misstänkta terrorister avvisats med stöd av andra paragrafer i utlänningslagen än terroristbestämmelserna. Den parlamentariska kommissionen som skall se över terroristreglerna bör också få till uppgift att komma med förslag till hur den parlamentariska insynen vad gäller regeringens beslut i terroristärenden skall kunna förbättras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som angivits i motionen om parlamentarisk insyn vad gäller tillämpningen av terroristbestämmelserna. () () 1 1988/89.3 sami.
mot · GC02Sf6 · 1988-10-27 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf6 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:33 om avgifter för pensionärer vid sjukhusvård Propositionen syftar till att avskaffa det så kallade friåret för pensionärer med hel ålderspension. Däremot ska pensionärer som har hel förtidspension få behålla den förmånen. Avgiften per vårddag ska utgöra en tredjedel av summan av utgående pensionsförmåner från den allmänna försäkringen före skatt, lägst . Ett fåtal får en lägre summa, . Vi motsätter oss förslaget av flera orsaker. Det är äldre människor som drabbas av sjukdom och ska de inte dessutom få sämre ekonomi. Under ett års sjukdom eller upprepad kan sedan de själva eller deras anhöriga hinna ordna med rehabilitering eller förändra deras dagliga liv, så att de förhoppningsvis kan leva friska i sitt hem ytterligare . Förtidspensionärer omfattas inte av förslaget att bli av med friåret för man räknar med att dessa ska kunna rehabiliteras. Naturligtvis behöver även pensionärer rehabiliteras. Det är inte bara livets längd som räknas. Det är också dess innehåll. Efter längre eller kortare tids sjukdom står en pensionär kanske utan sitt hem eftersom hyran och löpande utgifter inte går att betala. Vi får inte ta ifrån pensionärerna deras vilja och tro på att bli friska igen, även efter en längre tids sjukdom. Välfärdsstaten har råd att ta väl hand om sina gamla. Vi anser detta vara ett felaktigt sätt att minska sjukvårdskostnaderna. Vi ska ge våra pensionärer möjlighet att hålla sig friska till kropp och själ genom förebyggande vård och ge dem möjlighet till ett fortsatt aktivt liv. Med stöd av det ovan anförda hemställer vi att avslår proposition 1988/89:33. () ()
mot · GC02Sk2 · 1988-10-27 00:00:00 — av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:41 om vissa ändringar i skogskontolagstiftningen I propositionen föreslås två förändringar av skogskontolagstiftningen. Dels föreslås att pengar skall kunna föras från en bank till en annan utan några skattemässiga konsekvenser, dels att de tillfälligt högre insättningsprocentsatserna, dvs. av intäkten från försåld avverkningsrätt och av intäkten från försålt leveransvirke, förlängs ytterligare. Vi har ingenting att invända mot dessa två förslag. Däremot anser vi att den tioårsgräns som finns för medel på skogskonto bör tas bort. Medlen på skogskontona bör i stället få stå kvar till dess att den marginalskattereform med kraftigt sänkta marginalskatter - som vi anser är absolut nödvändig för att skapa en större dynamik i den svenska ekonomin - har genomförts. Skogsägarna kan annars förväntas dra ned sin avverkning för att inte drabbas av ytterligare skatt då de måste ta fram sina skogskontomedel till beskattning. Om tioårsregeln inte ersätts med är det därför risk att skogskontot fungerar avverkningshämmande. Enligt förslag till sänkta marginalskatter, som beskrivits i detalj i motion 1987/88:Sk432, bör marginalskattetaket sättas vid . För de allra flesta bör marginalskatten vara högst . En sådan sänkning verkar utbudsstimulerande och behovet av särskilda specialkonstruerade lösningar för att fördela inkomster minskar. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förlängning av skogskontotiden från till dess att en sänkning av marginalskatterna i enlighet med vad som anförts i motionen genomförts fullt ut. () () 1 1988189.3 sami.
mot · GC02Sk3 · 1988-10-28 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk3 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:41 om vissa ändringar i skogskontolagstiftningen I propositionen föreslås att medel som står inne på skogskonto får överföras från en bank till en annan utan skattekonsekvenser. Dessutom föreslås att de tillfälliga reglerna för insättning på skogskonto förlängs års taxering. I samband med behandling under föregående av skogsbeskattningsfrågor föreslog moderata samlingspartiet mera långtgående åtgärder i syfte att öka aktiviteten inom skogsbruket. Enligt en undersökning som gjorts vid framgår att de förbättrade möjligheterna att göra avsättningar till skogskonto i många fall haft en avgörande betydelse vad gäller skogsägarnas awerkningsbeslut. Mot den bakgrunden bör de högre procentsatser (vid rotpostförsäljning och vid försäljning av leveransvirke och vid egna uttag) för insättning på skogskonto som föreslås gälla t.o.m. taxeringen 1992 icke tidsbegränsas. En annan viktig åtgärd är att förlänga nuvarande uppskovstid för medel som innestår på skogskonto från 10 till . En sådan åtgärd innebär att avverkningsbenägenheten inom skogsbruket ytterligare ökar. En konsekvens av de nya arvsregler som trädde i kraft är att eventuella medel på skogskonto skall tas upp till beskattning av en efterlevande make som i normalfallet ensamt dödsbodelägare. Departementschefen anger i propositionen att eventuella ändringar får ske i annat sammanhang. Vi vill påpeka vikten av att frågan blir löst på ett sådant sätt att medel inte tas upp till beskattning direkt. De nya regler som införs bör utformas så att de kommer att gälla från . Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om icke tidsbegränsade regler för insättning på skogskonto, 2. att beslutar om en förlängning av nuvarande uppskovstid för medel som innestår på skogskonto från 10 till , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som Mot. 1988/89 anförts i motionen beträffande konsekvensen av de nya arvsreglerna. () () ()
mot · GC02So2 · 1988-10-06 00:00:00 — Motion till 1988/89 :So2 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:176 om äldreomsorgen inför 90-talet Propositionen framhåller att kommuner och landsting bör sträva efter att kunna erbjuda ett så varierat utbud av service och vård som möjligt. För den som vill flytta till någon särskild boende- eller vårdform för äldre bör det finnas ett varierat utbud, även för dem som ställer höga krav på trygghet och närhet till andra. En förutsättning för att människor skall kunna välja den vårdform som passar bäst, är att avgiftssystemet fungerar likartat. avskaffades de s. k. differentierade vårdavgifterna inom sjukvården. kommer också förslag att framläggas om att pensionärernas friår på sjukhus skall avskaffas. Pensionärer skall jämställas med andra medborgare i betalningsavseende. De flesta av landets ålderdomshem tillämpar fortfarande helinackorderingssystemet, vilket i avgiftssammanhang betyder att pensionären är garanterad ett förbehållsbelopp. Det systemet fungerar som de numera avskaffade differentierade vårdavgifterna gjorde inom sjukvården. I nya har man frångått det systemet och pensionären betalar för den service han eller hon behöver. Det är principiellt felaktigt att tillämpa så vitt skilda avgiftssystem för i princip samma vård. De olika avgiftssystemen för boende i och ålderdomshem medför också alltför stora skillnader i disponibel inkomst mellan olika pensionärer i samma kommun, trots samma pension. När pensionärernas fria år på sjukhus avskaffas, kan det uppstå problem för framför allt pensionärer som bor på ålderdomshem och endast har av folkpensionen till eget förfogande. har det varit praktiskt möjligt att, efter individuell prövning, höja förbehållsbeloppet för de fåtal pensionärer som varit utförsäkrade och vistats tillfälligt på sjukhus. När samtliga ålderspensionärer skall betala vid vård på sjukhus kan det bli orimliga konsekvenser för kommunerna - och pensionärerna. För den pensionär som bor på med eget hyreskontrakt blir situationen annorlunda. När den pensionären vistas på sjukhus bortfaller helt de dagliga utgifterna för mat och hemhjälp. Ovanstående är bara ett exempel på de orimligheter som kan uppstå när olika avgiftssystem tillämpas för olika omsorgstyper inom äldreomsorgen. Av både praktiska och principiella skäl bör därför kostnaderna inom äldreomsorgen bli likartade. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att en översyn sker av avgiftssystemet med vårdavgifter på ålderdomshem. () ()
mot · GC02So3 · 1988-10-13 00:00:00 — Motion till 1988/89:So3 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. adoption av utländska barn Regeringen föreslår i propositionen ett statligt bidrag till adoptivföräldrar för kostnader i samband med adoption av utländska barn. Bidraget skall uppgå till hälften av kostnaderna enligt schabloner för olika länder, dock med högst . I huvudsak bifaller vi propositionen och det med tillfredsställelse, eftersom vpk väckte frågan i . I ett avseende är vi dock av annan mening än regeringen. Enligt propositionen skall bidrag enbart lämnas för barn som inte fyllt vid adoptionen. Motiveringen är att motsvarande åldersgräns redan finns när det gäller föräldrapenning för adoptivbarn. I de enstaka fall, där adoption av barn kan vara aktuellt, exempelvis barn som behöver särskilda sjukvårdsinsatser eller syskon till redan adopterade barn, är kostnaden för adoption sannolikt lika stor för mindre som för större barn. Vpk anser därför att åldersgränsen skall sättas vid . För att inte bidraget snabbt skall urholkas eller förlora i värde föreslår vi att detta värdesäkras. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att bidrag skall lämnas för adoption av utländska barn , 2. att beslutar att bidraget skall värdesäkras. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)