mot · GB02Fi24 · 1988-05-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi24 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /89, m. m. måste internationellt verka för att obalanserna mellan världens stora ekonomier kan elimineras. I det internationella arbetet är det också viktigt att aktualisera frågor om tillväxtens innehåll. Miljöförstöring är inte tillväxt men kan registreras som sådan. Kvalitetsförbättringar inom vården kan mätas som försämrad produktivitet. Det är viktigt att de politiska besluten beaktar sådana felaktigheter i ekonomin. God miljö skall sättas som centralt mål för den ekonomiska politiken. Årets lönerörelse innebär att ytterligare år går förlorade när det gäller att anpassa kostnadsutveckling till de viktigaste konkurrentländernas. Koncentrationspolitiken och överhettningen har höjt lönenivån över angivna ramar. Positiva inslag har dock varit att en ökad flexibilitet nu kan skapas och att låglöneområden, som hotat utvecklas till permanenta krissektorer i ekonomin, nu fått rejäla lyft. De regionala obalanserna förstärks i den svenska ekonomin. Överhettningsproblemen drabbar de enskilda människorna hårt i form av bostadsbrist, urholkad social service, trafik- och miljöproblem. Överhettningen är kostnadsdrivande med spridningseffekter över hela landet och är därmed en starkt negativ faktor för ekonomin som helhet. Skattetrycket måste minska och hushållssparande! förordar kraftfulla sparstimulanser som en viktig förutsättning för ett sänkt skattetryck. Personliga investeringskonton bör införas med möjlighet att skattefritt sätta in ett halvt basbelopp som ett målsparande, uttag får ske för start av företag, anskaffande av bostad, studier eller efter fyllda pension. Den viktigaste skattefrågan är att undvika kommunalskattehöjningar, vilka skulle kunna äventyra såväl fördelningspolitiska ambitioner som strävan att sänka marginalskatten. En marginalskattesänkning 1989 måste kombineras med höjt grundavdrag för att också inkomsttagare med vanliga eller låga inkomster skall få skattesänkning. Skatten på mat skall sänkas. En skattereform av angivet slag, i kombination med en skärpt regionalpolitik och en reformerad arbetslöshetsförsäkring, skapar förutsättningar för en lugnare löneutveckling framöver. Regeringen måste agera så att man trovärdigt dämpar inflationens förväntningar och inte lägger ut golv för löneökningarna. 1* 1987/88. har föreslagit likviditetsindragningar från storföretagen. De ac- Mot. 1987/88 cepteras nu av regeringen. De är en viktig åtgärd för att begränsa koncen- Fi24 trationseffekterna av den tredje vägens politik. säger nej till skärpning av generalklausulen i skattelagstiftningen och förordar att nuvarande regler förändras till att motsvara de ursprungliga reglerna. kritiserar regeringen för otillräckliga fördelningspolitiska ambitioner. Förslagen att höja de högsta pensionerna mest och att slopa pensionärernas friår i sjukvården är sådana exempel. Bristerna i skatteutjämning, regionalpolitik och småföretagspolitik bekräftar bilden. f januari redovisade en budgetbalans som motsvarade regeringens förslag. De förslag som väckts under vårriksdagen innebär ett budgetalternativ som är starkare än regeringens. De viktigaste förändringarna avser miljöavgifter och energiskatt samt mindre höjningar vad gäller ersättningen från a-kassan. Vidare innebär förslag på studiemedelsområdet en kostnad om ca 200 milj. kr. 2 Den internationella ekonomin Obalanserna mellan världens stora ekonomier kvarstår. Ett av de största hoten mot en stabil ekonomisk tillväxt är de stora underskotten i den amerikanska handelsbalansen och motsvarande stora överskott i de japanska och västtyska ekonomierna. Den känslighet som finns inför den amerikanska situationen visades tydligt genom reaktionen på överraskande stora negativa underskottssiffror . Om inte kan förbättra sin handelsbalans finns en påtaglig risk för protektionistiska åtgärder. De skulle negativt påverka den ekonomiska utvecklingen i hela världsekonomin i övrigt. En viktig förutsättning för en bättre utveckling är att förmår hantera sitt eget budgetunderskott på ett bättre sätt. Ett annat är att andra stora ekonomier för en så expansiv politik att de stora överskotten kan begränsas. bör, som ordförandenation vid , agera för ett samordnat uppträdande mellan världens länder för att reda ut obalansproblemen. Det är viktigt att sådana möjligheter tas till vara. Ekonomiska bedömare lät sig och i hög grad påverkas av det kraftiga börsfallet . I dagens perspektiv kan vi konstatera att oron var överdriven. Den reala ekonomin har gått relativt opåverkad genom dessa händelser. Det är dock inte lämpligt att dra långsiktiga slutsatser av det senaste halvårets händelser. Tillväxten i OECD-området bedöms nu bli . Det är något högre än vad som antogs . Om de starka ekonomierna för en tillräckligt expansiv politik, torde förutsättningar finnas för en ytterligare justering uppåt. Särskilt , där konjunkturen eljest riskerar att avmattas, vore en sådan utveckling önskvärd. BNP i antas öka . Om man ser till senast tillgängliga 12-månadersstatistik för industriproduktionen visar det sig att de senaste årens bristfälliga kapacitetsutbyggnad medfört att är väsentligt sämre än alla stora industriländer, undantaget, kunnat ta vara på högkonjunkturens möjligheter. Vi vill för vår del också peka på vikten av att i sitt internationella Mot. 1987/88 arbete håller frågan om tillväxtens innehåll högt. Ofta kan miljöförstöring Fi24 registreras som tillväxt. Miljöförstöring är en av de viktigaste orsakerna till permanent fattigdom i stora områden, liksom fattigdomen i sig skapar ytterligare miljöförstöring. Den industrialiserade världens misstag på miljöområdet bör inte upprepas i de snabbt expansiva ekonomierna. Också de måste bli varse frågorna om tillväxtens innehåll. 3 ekonomiska utveckling 19701987 Läget i den svenska ekonomin är vid första anblicken gott. Arbetslösheten är genomsnittligt låg, statsbudgeten är i stort sett i balans och tillväxttakten är tillfredsställande. Studeras däremot läget närmare är grundläggande problem ännu olösta. Det främsta problemet för har varit att pressa ned kostnadsökningarna till omvärldens nivå. 19731974 bedrevs en expansiv politik i syfte att kompensera för den kontraktiva politik som fördes i utlandet som följd av oljeprischocken. Den internationella lågkonjunkturen skulle överbryggas. Vinsterna steg och omfattande investeringar gjordes i branscher som senare skulle visa sig mindre framgångsrika. Dessutom sjönk de årliga produktivitetsökningarna drastiskt inom den svenska ekonomin. Den expansiva politiken skapade ett inflationstryck och krav på stora löneökningar. 1974-1976 ökade också företagens lönekostnader . En stor del av denna ökning härrörde från ökade löneskatter. Den minskade produktivitetsökningstakten och oljeprischocken hade nödvändiggjort en anpassning nedåt av reallönerna. I stället skedde motsatsen. hamnade i en allvarlig kostnadskris. tappade snabbt marknadsandelar till följd av försämrade relativpriser och vinstmarginalerna föll kraftigt. devalverade vilket ökade tillväxten påtagligt. Landet var på väg mot balans då uppgången bröts av den andra oljeprischocken 19791980. Tillväxten blev till skillnad från tidigare dock inte lägre i än internationellt. Den nödvändiga anpassningen nedåt av reallönerna skedde inte heller . I stället devalverades åter kronan 1981 och 1982 med sammanlagt . Devalveringarna medförde en högre vinstnivå och marknadsandelarna för den svenska exportindustrin steg åter. Sysselsättningen räddades genom omfattande arbetsmarknads- och industripolitiska insatser. Medan arbetslösheten steg till tvåsiffriga tal i i övrigt, lyckades hålla den på mycket rimliga nivåer. omvandlades den svenska industristrukturen i snabb takt och landet kunde därför tack vare de centerledda regeringarnas insatser sedermera gå ut ur den internationella lågkonjunkturen med en låg arbetslöshet och en stark industri. Efter devalveringarna 1981 och 1982 skedde, bl. a. till följd av dessa goda förutsättningar, en snabb återhämtning i svensk ekonomi när konjunkturen vände uppåt. Till en början vann den svenska industrin åter marknadsandelar. Tillväxten var exportledd. , låg svensk inflation på OECD-genom har inflationen ständigt legat över detta genom- Mot. 1987/88 snitt (se diagram). Utfall t. o. m. t. o. m. 14 OECD-UMDER -- TOTALT -15 - 14 -13 -12 -11 -10 1980 1981 1982 1983 1984 1985 ly86 1987 Anm: De 14 är sammanvägda enligt varje lands betydelse som konkurrenter till på världsmarknaden. Källor: , , samt . Löne- och kostnadsutvecklingen var således efter 1982 för hög i relation till omvärlden. Relativpriserna försämrades och svenska marknadsandelar började åter minska. Tillväxten blev konsumtionsledd vilket försvagade bytesbalansen. har dock klarat sig från att anpassa sig till omvärldens kostnadsutveckling till följd av en rad lyckliga omständigheter. För det första har den svenska valutakorgens konstruktion givit en konkurrenskraftsförstärkning i förhållande till våra viktigaste konkurrentländer (undantaget) genom en smygdevalvering i takt med dollarraset. För det andra innebar oljeprisfallet 1986 en engångsförbättring av den svenska bytesbalansen med 15 miljarder. Sammanfattningsvis kan sägas att under har haft ett andrum för att lösa de grundläggande obalanserna i ekonomin. Devalvering, oljeprissänkning, internationell räntesänkning och dollarkursfall har inneburit en respittid för att komma till rätta med hög inflation, snabb kostnadsutveckling, låg produktivitetsutveckling samt svag extern balans. Man kan konstatera att inget av dessa problem är löst. Regeringen har trots de internationellt goda förutsättningarna misslyckats med att ut hålligt lösa de ekonomiska problemen. Den höga räntan är ett bevis på Mot. 1987/88 detta. 4 Den svenska ekonomin 1988 Den privata konsumtionen ökade . Konsumtionstillväxten berodde på snabbt ökande timlöner, regeringens prisstopp och lättnader på kreditmarknaden. En alltför stor del av tillväxten i den svenska ekonomin kan hänföras till en ökad privat efterfrågan. Bytesbalansen försvagades till följd av försämrad konkurrenskraft och snabb inhemsk konsumtionsökning. I stort står sig samma bild . Den viktigaste händelsen i svensk ekonomi sedan finansplanen är att vi nu har löneavtal på flertalet avtalsområden. Dessa avtal är väsentligt dyrare än vad svensk ekonomi på lång sikt tål. Regeringens ekonomiska politik har inte hållit tillbaka kostnadsökningarna. Mot önskade löneökning talar nu regeringen om men mycket talar för att det blir . Även om löneutvecklingen är för hög finns positiva sidor i årets avtal, vilka kan medverka till en bättre funktion i ekonomin. Dit hör möjligheterna till större flexibilitet och lokal anpassning av lönerna men framför allt att låglöneyrken med rekryteringsvårigheter nu får rejäla lyft. Detta gäller inte bara personal inom vård och omsorg. Sammantaget kan konstateras att löneavtal leder till överhettning i den svenska ekonomin med en hög inflationsnivå som följd. Med de överhäng som skapats och den osäkerhet som regeringens agerande ger innebär detta risker för snabbt stegrade bytesbalansunderskott. ekonomiska politik måste vara så inriktad att vi undviker de tvångssituationer som stora underskott innebär. Även de stora regionala obalanserna och kapacitetsproblemen i industrin skapar överhettning. När socialdemokraterna tillträdde uppgick skattetrycket till . uppgick det till . Regeringen har i denna beräkning ej lagt in den s. k. engångsskatten, ej heller arvs- och gåvoskatterna. Tas även dessa med i beräkningen har skattetrycket stigit till eller med . Skattetrycksökningen i motsvarar ca vilket är jämförbart med det budgetunderskott som kunde beräknas innan regeringsskiftet. Den tillträdande regeringen spädde efter skiftet på underskottet med ytterligare 20 miljarder. Socialdemokraterna har med andra ord minskat det statliga budgetunderskottet i stort sett endast med hjälp av inkomstförstärkningar. Mot bakgrund av att regeringen i ord uttryckt uppfattningen att skattetrycket skall sjunka är det anmärkningsvärt att man i handling agerar tvärt emot. I långtidsutredningens 3-årskalkylsscenario utgår man från att skattetrycket skall ligga kvar vid en i stort oförändrad nivå (s. 17). Enligt vår mening måste målet vara att sänka skattetrycket. Särskilt viktigt är att minska beskattningen av arbete, dvs. statlig och inkomstskatt samt arbetsgivar- och egenavgifter för småföretag. Vi utvecklar nedan vår syn på skattepolitiken. 1** 1987/88. 3 sami Nr Fi23-24 Hoten mot den svenska exportens konkurrenskraft har kompense- Mot. rats av dollarkursfallet. Genom den dubbla vikt dollarn har i den svenska ^i24 valutakorgen medför ett dollarfall automatiskt en devalvering av den svenska valutan gentemot övriga valutor. har klarat att bibehålla konkurrenskraften gentemot omvärlden endast tack vare upprepade nedjusteringar av valutan. Det senaste dollarfallet innebär dock att devalveringseffekten 1982 nu är helt uppäten i förhållande till . Dollarfallet innebär ökade möjligheter för att behålla marknadsandelar på exportmarknaderna, exklusive . Isolerat betydde förvinterns dollarfall en möjlighet att öka marknadsandelarna med en dryg procent, vilket motsvarar en förbättrad bytesbalans med över 3 miljarder och upp emot det dubbla 1989. Detta skall dock jämföras med ett läge där tappar marknadsandelar också vid oförändrad konkurrenskraft. Kursförändringarna medför att gör valutavinster på utlandsskulderna, vilket beaktats i kompletteringspropositionen. Det stora problemet för bytesbalansen består i den alltför höga privata konsumtionen och de för snabba löneökningarna vilket försämrar konkurrenskraften men även den avtagande marknadstillväxten internationellt har betydelse. 1986 blev bytesbalansöverskottet . 1987 blev det ett underskott på -4 miljarder och ökar underskotten till uppskattningsvis . Detta är en mycket oroande utveckling, särskilt som flera tecken tyder på en fortsatt försämring 1989. En rad faktorer borde givit ett stabilt överskott i bytesbalansen och en rad år framöver. För det första har kronan genom anknytningen till den fallande dollarn i praktiken devalverats. För det andra gav de sänkta oljepriserna en förbättring av bytesbalansen på 15 miljarder. För det tredje kom utförsäljningen av oljelagren 1987 att medföra en förbättrad bytesbalans med i storleksordningen . De terms of trade-förstärkningar i storleksordningen 20 miljarder som skedde 1986 har försvunnit på mindre än . Det är djupt allvarligt och visar att ekonomiska balansproblem kvarstår. Ett högst reellt ekonomiskt problem är det hot mot delar av ekonomin som miljöförstöringen utgör. Skogsindustri, fiske, jordbruk och turism är näringar som direkt drabbas av miljöförstöringen. Till detta skall läggas samhälleliga kostnader såsom stora kostnader för sjukvården, produktionsbortfall, korrosionsskador på byggnader m. m. De sammanlagda miljökostnaderna har i vissa sammanhang beräknats till av bruttonationalproduktionen eller . Därtill kommer effekter i sjukvården. Ett annat stort problem är att den svenska tillväxten är koncentrerad till några få geografiska områden. Det skapar överhettning inom dessa områden med löneglidning och inflation som följd medan andra områden upplever en recession. Detta förhållande gör en generell stabiliseringspolitik närmast omöjlig att genomföra. Regeringens ekonomiska politik har lett till ökade regionala obalanser. ökade befolkningen i skogslänen. Den gynnsamma befolkningsutvecklingen var ingen tillfällighet utan ett resultat av den dåvarande regeringens aktiva närings- och regionalpolitik. Under de Mot. 1987/88 har 12 län fått vidkännas en kraftig utflyttning. Detta till följd Fi24 av den ekonomiska politiken som framför allt gynnat exportindustrin och större företag med finansiell kompetens och närhet till finansiella marknader, dvs. framför allt koncentrationsområdenas företag. Sammanfattningsvis kan sägas att kostnadsökningarna i fortsätter att överstiga omvärldens, konkurrenskraften försämras och marknadsandelar minskar. En dämpning av konjunkturen kommer att ställa större krav på anpassning av löne- och prisutvecklingen i förhållande till omvärlden, detta om sysselsättning och extern balans skall . Den tredje vägens ekonomiska politik har inte lyckats lösa de grundläggande problemen i svensk ekonomi den har kommit in i en återvändsgränd. 5.1 Mål för den ekonomiska politiken De traditionella målen för den ekonomiska politiken har varit full sysselsättning, jämn fördelning, hög tillväxt, prisstabilitet och balans i utrikesaffärerna. De centerledda regeringarna lade till målet om regional balans vilket även den nuvarande socialdemokratiska regeringen efter centerkritik anammat. Detta har dock inte föranlett någon förändring av socialdemokraternas praktiska regeringspolitik. En god miljö är en dimension som inte täcks upp av de traditionella ekonomisk-politiska målen men som ändå är relaterad till den ekonomiska politiken. Om hänsyn inte tas till miljön riskerar den ekonomiska politiken att inriktas mot mål som ligger vid sidan av välfärd och livskvalitet. anser därför att en god miljö skall vara ett centralt mål i den ekonomiska politiken. Det innebär bl. a. att miljöhänsyn måste byggas in i den svenska marknadsekonomin. Ekonomin måste ges en större långsiktighet genom att miljökostnaderna förs in i företagen genom miljöavgifter. På så sätt blir den ekonomiska politiken ett effektivt instrument för att stimulera utnyttjande av miljövänligare produktionsmetoder. Vi har bl. a. i våra miljömotioner visat i ett helhetsperspektiv hur detta bör ske. Regeringen har tyvärr svårt att frigöra sig från ett betraktelsesätt där miljöåtgärder är ett hinder för tillväxt och inte, som vi ser det, en förutsättning för välfärden och varaktig tillväxt. Den ekonomiska politiken bör ha följande inriktning: E Begränsa den inhemska efterfrågan, framför allt inom de överhettade sektorerna i ekonomin. har beslutat om åtgärder för att gynna hushållssparande!. Bonusränta skall införas för dem som börjar spara i allemanssparande! Möjligheter till ett ideellt sparande skall införas. Vidare aviseras nu ett ungdomsbostadssparande. Dessa åtgärder kommer enligt mening att ha liten effekt för att begränsa efterfrågetillväxten. Det kan noteras att en hushållssparkvot på skulle eliminera bytesbalansunderskottet. Vi förordar en rad åtgärder för att strama åt ekonomin: - Stimulera hushållssparande! genom privata investeringskonton. - Inför miljöavgifter bl. a. på svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp. - Differentiera momsen genom sänkt skatt på maten men höjd skatt på varor som köps sällan men ofta importeras. För att få verklig effekt måste förslagen kombineras med åtgärder för ökad regional balans. Det skulle minska trycket på de överhettade marknaderna i koncentrationsområdena. Stimulera investeringarna och småföretagen för att upprätthålla full sysselsättning. För att upprätthålla sysselsättningen bör utbudssidan (produktionen) stimuleras då den övriga ekonomin stramas åt. Detta sker genom den expansiva effekt sänkningen av arbetsgivaravgiften ger. Genom att en del tas tillbaka genom införandet av miljöavgifter och detta kombineras med åtgärder för regional balans fås den största positiva effekten i tjänstesektorn utanför koncentrationsorterna. En utjämning är nödvändig för en balanserad utveckling. Vidare måste räntorna enligt uppfattning pressas ned till en rimlig nivå för att få i gång investeringarna. Diskontohöjningen visar på brister i finanspolitiken, vilka leder till en oacceptabelt hög räntenivå. En differentierad moms enligt vår modell skulle ha sådana stabiliseringspolitiska effekter att den också verkar dämpande på räntor. Dämpa den nominella lönestegringen För bibehållen konkurrenskraft krävs relativa prissänkningar jämfört med omvärlden. De största problemen i svensk ekonomi är de alltför höga nominella löneökningarna. Enligt uppfattning måste incitament skapas för samhällsekonomiskt acceptabla löneökningar. Vi återkommer senare i motionen till förslag med detta syfte. Den omfattande fusioneringsverksamhet som pågår har sin grund i regeringens s. k. tredje vägens politik. Resultatet är koncentration. I stället anser att tillgängliga resurser skall användas för konstruktiva investeringar, vilka kan ge den tillväxt som behövs för att bygga ut vård och omsorg. har förordat att företagens överlikviditet begränsas för att dämpa fusioneringsverksamheten. Genom förslaget om likviditetsindragning följer regeringen våra intentioner. Det är viktigt att det styrinstrument som skapats används på ett konstruktivt sätt. 5.2 Penning- och kreditpolitiken Penningpolitiken har fått en stram utformning inte minst då räntedifferensen gentemot utlandet blev . Penningpolitiken har fått bära en stor del av den stabiliseringspolitiska bördan under det Den bilden kvarstår 1988 och gjordes tydlig bl. a. genom Mot. 1987/88 diskontohöjningen . 5.2.2 Kredit- och sparandepolitiken Avregleringen av kreditmarknaden har skapat ett tryck uppåt på lånandet i hushållen. Hushållen har i viss mån lånat för konsumtion. En stor del av lånen har dock använts till finansiella placeringar och omplaceringar till billigare banklån. Det är av vikt att avregleringen består. Åtgärder för att öka sparandet och minska lånebehovet bör i stället ske genom skatte- och därmed följande automatiska avdragsbegränsningar. Enligt vår mening måste kreditpolitiken inriktas på att öka hushållens sparande. har nettohushållssparandet i kraftigt minskat och är negativt vilket är unikt i . Den socialdemokratiska strategin har varit att överflytta sparandet från den privata till den offentliga sektorn med tydlig avsikt att få en större politisk kontroll över investeringarna. Det finns, enligt vår mening, inte något egenvärde i ett sparande genom statliga budgetöverskott, ej heller i ett sparande i socialförsäkringssystemet (annat än för att utjämna avgiftsuttaget över tiden). Ett starkt hushållssparande fyller flera syften: - För det första ger det hushållen ekonomisk trygghet att ha en finansiell buffert. - För det andra ger ett sparande i egen bostad, aktier, vinstandelsfonder och i eget företag en positiv makt- och ägandespridning i samhället. - Ett offentligt sparande kräver för det tredje ett högre skattetryck. De skatter som ligger till grund för det offentliga sparandet har därmed en snedvridande effekt på samhällsekonomin. - För det fjärde innebär ett lågt sparande i hushållssektorn definitionsmässigt en högre konsumtion och därmed en större risk för överhettning med en ökad inflation som följd. En hög konsumtion ger inte minst en press i negativ riktning på bytesbalansen då den privata konsumtionen har ett högt importinnehåll. anser att sparandet i första hand skall ske i hushållssektorn. Den inriktningen är särskilt viktig mot bakgrund av de nu tecknade löneavtalen och den konsumtionsdämpning hushållssparande! Regeringen föreslår nu en extra insättning i allemanssparande! höjs gränsen för totala tillåtna nettoinsättningar . motsätter sig inte detta men kräver ytterligare åtgärder eftersom allemanssparandet har sin begränsning. Sparande över dessa nivåer måste ges en mer långsiktig och målinriktad utformning. Främst genom sådana åtgärder skapas ett reellt nettosparande. Insatser behövs för att göra långsiktigt målsparande verkligt attraktivt. vill därför införa personliga investeringskonton. Reformen bör ha följande inriktning: Mot. Berättigade att öppna ett personligt investeringskonto är desamma som ^i24 för allemanssparande^ Den sparande skall fylla senast sparandet börjar samt vara kyrkobokförd i . Insättning får ske på kontot med upp till ett halvt basbelopp per person och år. Det innebär att insättningen skulle maximeras till . med basbelopp som beräkningsgrund. Denna summa undantas från beskattning. All avkastning inom kontot blir skattefri så länge pengarna kvarstår på kontot. Förmögenhetsskatt tas ut.