ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T307 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T307 av m. fl. (vpk) Kommunalisering, m. m. av vägplaneringen Enligt nu gällande ordning är det staten genom främst och som har ansvar och beslutsbefogenheter när allmänna vägar planeras och byggs. NRL:s (Naturresurslagen) hushållningsbestämmelser ska följas och vägar får inte byggas i strid med detaljplan eller områdesbestämmelser, men i övrigt har kommunerna inte så mycket att säga till om. Det kommunala ansvar för planeringen av mark- och vattenanvändningen som fastslås i den nya (PBL 1 kap 2§) stannar i stor utsträckning vid vägkanten. Detta upplever kommunala planerare och politiker sorn besvärande och ologiskt. Det blir svårare att göra en allsidig prövning och sammanvägning av miljökrav och transportbehov. Det blir också svårare för kommunerna att t ex genomföra konsekventa kollektivtrafiksatsningar. Vägbyggarintresset väger alltför tungt då såväl planeringssom investeringsbeslut ligger på samma hand. är det ett krångligt system att planeringsprocessen ofta ska genomföras både enligt plan- och bygglagens detaljplaneregler och enligt väglagens arbetsplaneregler. Ett sätt att få en likartad behandling av vägbyggande och annat byggande (en allsidig markanvändningsplanering) är att utöka detaljplanekravet till att omfatta allmänna vägar (PBL, 5 kap 1 §). Sedan kan hela hanteringen förenklas genom att det som står om ansvaret för vägbyggnadsbeslut och om arbetsplan kan utgå ur väglagen. Byggherren för vägar får på detta sätt en med andra byggherrar jämlik ställning och genomförandet säkras genom det krav på genomförandebeskrivning som skall finnas i detaljplaneärendet. Det är också rimligt att lämplighetsprövningen blir likadan vare sig det handlar om omfattande/omgivningspåverkande bebyggelse eller en allmän väg som alltid påverkar omgivningen. Det är slutligen rimligt att samma myndigheter, organisationer och enskilda kan påverka besluten med samma kraft i bägge fallen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till en sådan ändring i att detaljplanekravet kommer att omfatta byggande och väsentlig ändring av allmän väg, 2. att hos regeringen begär förslag till en sådan ändring i väglagen att beslut om planering och byggande av vägar överförs till . BertiI Måbrink (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 T307
mot · GC02T311 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:T311 av Per m. fl. Resurser till vägunderhållet i Vägunderhållet är en betydande kostnadspost för samhället. Kostnaderna är till en inte så liten del orsakad av behovet av nödvändigheten av att använda olika investeringsdryga maskiner, som därmed drar höga timkostnader. Emellertid finns inom såväl organisation, som luftfartsverkets som i de större kommunernas i huvudsak samma maskintyper. Ett inte ovanligt förhållande är att åtminstone för vissa av dem gäller att kapacitetsutnyttjandet är mycket lågt. Motsvarande förhållanden gäller för den nyanläggningsverksamhet som förekommer. Vad som skulle vara av värde vore att få prövat möjligheten till att etablera en samverkan vad gäller maskinresurser. En sådan kan med fördel utredas och prövas i , där såväl goda maskinmässiga som avståndsmässiga möjligheter föreligger. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av samverkan vad gäller vissa resurser för vägunderhåll i i enlighet med vad som anges i motionen. () ()
mot · GC02T415 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:T415 av m.fl. (s) Regionala hastighetsbegränsningar har vi haft en mycket kraftig trafikökning i vårt land. I årets budgetproposition anges denna ökning till . nås vi av rapporter om ett ökat antal trafikolyckor. Såväl ökad trafikintensitet som hög hastighet har säkert bidragit till denna utveckling. Ökande trafik och höga hastigheter medför också påfrestningar på miljön främst i form av försurning. Visserligen är de nya bilarna numera utrustade med katalytisk avgasrening men de förorenande utsläppen från fordonstrafiken tillhör fortfarande och förmodligen en av de allra största källorna till miljöförstöring. Av årets budgetproposition framgår att regeringen oroas av de höga hastigheterna och av bristen på respekt för gällande hastighetsgränser. Olika åtgärder föreslås för att komma till rätta med detta problem. Polisens uppgift att kontrollera fordonshastigheten nämns särskilt. I anslutning till proposition 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 90-talet gavs länsstyrelserna vissa ökade möjligheter att ta hänsyn till buller- och luftföroreningseffekter vid fastställande av hastighetsbegränsningar på en vägsträcka. Vissa delar av vårt land är befolkningstäta och följaktligen har de också hög trafikintensitet. kan de vara mycket försurningskänsliga. Dessa delar kan bilda regioner, som inte alltid sammanfaller med länsgränser utan snarare utgörs av flera län eller delar av flera län. Vi menar, att det borde vara möjligt att i sådana regioner generellt sänka hastigheterna på vägarna resp . Berörda länsstyrelser borde få möjligheter att genom samverkan utfärda sådana generella hastighetsbegränsningar inom vissa större områden eller regioner. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om generella, regionala hastighetsbegränsningar. () () () ()
mot · GC02T418 · 1988-01-18 00:00:00 — av och (båda c) Etablering av bilprovningsanläggningar i och Flera framställningar har gjorts om lokalisering av nya bilprovningsstationer till och i . Dessa framställningar har ännu ej lett till något resultat, vilket är till stort men för dessa kommuners innevånare. De båda kommunerna har vid upprepade tillfällen genom skrivelser och uppvaktningar starkt påtalat det ökade behovet av att en etablering kommer till stånd. De båda kommunerna har haft en positiv utveckling, inte minst på näringslivssidan men också när det gäller den offentliga servicen. Även befolkningsutvecklingen har haft en positiv trend. Av den service som saknas är en bilprovningsanläggning en av de väsentligaste. Här är det ju ändå så att medborgarna är skyldiga att inställa bilen för kontrollbesiktning. Då borde det ju också vara en självklarhet att hade en anläggning i kommunen. För kommun är den genomsnittliga resvägen för en bilbesiktning . Lägger man därtill förlorad arbetsförtjänst så blir det en inte oväsentlig kostnad som bilägaren drabbas av. Det borde därför vara av både samhällsekonomiskt och privatekonomiskt intresse att de aktuella bilprovningsstationerna med det snaraste kunde komma till stånd. I kommun finns ca 9 000 fordon som skall kontrollbesiktigas inom området. Även för del, som upptar en fjärdedel av länets yta, innebär det stora avstånd för många fordonsägare när en besiktning skall ske. Belastningen på befintliga besiktningsstationer i länet är stor. Detta leder ofta till att många fordonsägare inte hinner få besiktningen utförd i rätt tid trots att tidsbeställning har skett långt före besiktningsperiodens utgång. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etablerande av bilprovningsanläggningar i och .
mot · GC02T431 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:T431 av och (båda fp) Utbyte av utländskt körkort mot svenskt Ett i giltigt utländskt körkort får, under vissa villkor, bytas ut mot ett motsvarande svenskt körkort (SFS 1981:96). Frågan om utbyte prövas av . En viktig förutsättning är att det utländska körkortet är giltigt. Äktheten kan bara avgöras av specialister på dokumentundersökningar med tillgång till referenskörkort från aktuella länder. har inte den kompetensen utan anlitar statens kriminaltekniska laboratorium, SKL, som mot avgift utför undersökningarna. Ungefär hälften av de körkort som undersöks har visat sig vara falska. Antalet undersökningar har vuxit i takt med invandringen och utgör en belastning på laboratoriets resurser. En ökning av antalet undersökare är därför nödvändig för att servicen till länsstyrelserna skall kunna upprätthållas. Vid körkortsutbyte testar man egentligen fel sak nämligen ett dokuments äkthet och inte innehavarens förmåga att framföra motorfordon. Genom att i utbytesfallen föreskriva obligatorisk uppkörning är det tänkbart att man skulle uppnå en förbättrad trafiksäkerhet och en icke oväsentlig besparing för det allmänna. Polisen slipper dessutom utreda ett antal fall av olovlig körning och brukande av falsk urkund. Med hänvisning till det ovan framförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatorisk uppkörning vid utbyte av körkort.
mot · GC02T904 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89: T904 beslutade att ett transportstöd skulle inforas för vissa tjänsteresor fr. o. m. . Stödet har tillkommit för att underlätta för det norrländska näringslivets affärskontakter. Persontransportstöd kan erhållas av företag som finns i , och samt av , , och kommuner. Persontransportstödet är ett statligt stöd som utgår i form av bidrag för vissa tjänsteresor. Detta bidrag kan lämnas till industriföretag och till företag som har sin huvudsakliga inriktning på uppdragsverksamhet av datateknisk natur. För att bidrag skall utgå krävs att den som reser är anställd och att resan företas för att fullgöra nödvändiga arbetsuppgifter. Bidraget beräknas med en procentsats på summan av de bidragsgrundande resekostnaderna för det sökande arbetsstället. Bidragsprocenten för persontransportstödet beror på vilken stödzon arbetsstället tillhör. Tillkomsten av persontransportstödet är betydelsefull för att minska de norrländska företagens kostnader för nödvändiga personkontakter med andra delar av och med utlandet. Reglerna innebär dock att resenären ska vara anställd i företaget. Härigenom utesluts egen företagare från detta stöd. Eftersom egenföretagarna ofta är de som sköter personkontakten med andra delar av borde också de ha möjlighet att erhålla persontransportstöd. Persontransportstöd beviljas för industriföretag och uppdragsverksamhet av datateknisk natur. Däremot kan persontransportstöd ej erhållas för turistisk verksamhet. Eftersom turismen växer och är av stor betydelse för som turismens utveckling har nära samband med personkontakter utanför regionen, vore det önskvärt med persontransportstöd också för denna verksamhet. Persontransportstödet beviljas för att fullgöra nödvändiga arbetsuppgifter. Däremot ej för att delta i utbildningsverksamhet. Eftersom utvecklingen på många områden går väldigt fort och regering och riksdag dessutom beslutar om mängder av nya lagar och ändringar i gamla, finns inom många branscher ett kontinuerligt utbildningsbehov. är dessa utbildningar förlagda till . För att det norrländska näringslivet skall kunna hänga med och vara bra i sin verksamhet krävs att de kan ta del av denna utbildning. Det är därför önskvärt att persontransportstödet också beviljas för resor som avser utbildning Mot. 1988/89 inom företagets verksamhetsområde. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i förordningen (1955:855) om statligt stöd till vissa tjänsteresor så att persontransportstöd kan utgå även till egna företagare och även omfatta turism och utbildningsresor.
mot · GC02U2 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:U2 med anledning av prop. 1988/89:35 om godkännande av 1988/89 överenskommelse om upprättande av en nordisk utvecklings- U26 fond för förmånlig kreditgivning till de gröna ställer sig bakom huvuddragen i propositionen. Att världens fattiga länder och folk fordrar hjälp från länder och folk som har deltagit i arbetet att sko sig på dem är bra och nödvändigt. Vi i den rika världen har en långsiktig skuld att betala tillbaka. Det är en uppgift som vi i vårt överflöd måste ta på oss. Det absurda är att vi ofta är skyldiga till tredje världens elände genom att vi tvingat dem att skuldsätta sig. Propositionstexten manar fram en bild av de rika nordiska länderna som vill hjälpa de fattiga länderna att komma från den penningmässiga skuld som hämmar deras utveckling. Texten talar om utveckling och ekonomisk tillväxt som medel att nå målen. Propositionstexten säger ingenting om hur detta skall gå till; vad som menas med utveckling och ekonomisk tillväxt. Däremot betonas det starkt att man bör ta hänsyn till mottagarlandets betalningsförmåga. Vad som menas med detta får vi som skall besluta inget besked om. Normalt borde det betyda att förmånliga räntefria krediter ges till dem som bedöms kunna betala tillbaka. - Kan man tänka sig att ge krediter till länder med dålig betalningsförmåga? går de stora resursfloderna från u-land till i-land, och klyftan Detta förhållande måste ändras. de gröna yrkar att den nordiska utvecklingsfonden i sina statuter skall ha intaget: - att krediterna skall gynna den mindre bemedlade och fattiga befolkningen i de länder som stöds; - att projekten skall utveckla och stödja miljövänlig, energieffektiv teknik inom ramarna för vad människor och natur tål; - att projekt skall kunna hjälpa till att återställa förlorad natur och miljö; - att krediterna skall vara amorteringsfria ; - att krediterna i första hand skall bedömas efter sina verkningar i mottagarlandet och inte vara ett sätt att ytterligare berika redan rika länder eller grupper! 1 1988/89.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att överenskommelsen om en eventuell nordisk utvecklingsfond kan godkännas bara om vad i denna motion förordats om fondens statuter medtas i överenskommelsen.
mot · GC02U235 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89 :U235 av och () BITS internationella kursverksamhet Utvecklingsländerna efterfrågar i ökad utsträckning tjänster och kunnande från . För att möta detta intresse anordnar BITS (Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete) kurser för yrkesverksamma från utvecklingsländer. omfattar verksamheten ett 25-tal kurser för en kostnad av ca 30 miljoner. Även svenska institutioner och SIDA ställer i viss utsträckning stipendier och anslag till förfogande för utbildning av företrädare från utvecklingsländerna. Dessa medel sammantaget motsvarar emellertid inte det stora intresse som visas från utvecklingsländerna. Enbart i finns ett 10-tal kurser som behöver medel för finansiering av kursdeltagarnas uppehälle och utbildning. Bland aktuella ämnesområden kan nämnas livsmedelskunnande, avfallshantering och återvinning, medicinskt/tekniskt kunnande, tandvårdsplanering, preventiv tandvård, olycksfallsvård, arbetsmiljökunnande m.m. Att i ökad utsträckning mottaga och utbilda yrkesverksamma från utvecklingsländerna är ett sätt att öka de internationella kontakterna inom forskning och utbildning och skapa en ökad förståelse för utvecklingsländernas problem. Kursdeltagarna får genom sin utbildning här värdefulla kontakter med universitet, myndigheter och företag vilket medverkar till fördjupade kontakter mellan och deras respektive hemländer. finns emellertid mycket begränsat utrymme för nya kursinitiativ bl.a. beroende på att större delen av anslaget är bundet i redan etablerade kurser. Om universitet, kommuner och företag skall kunna utveckla och genomföra internationella kurser är det därför nödvändigt med vidgade ekonomiska resurser. Ett utökat samarbete med FN och är också av stor betydelse. Det bör också övervägas om inte ett regionalt ansvar kan skapas för genomförandet av sådan utbildning det här är fråga om. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om BITS internationella kursverksamhet.
mot · GC02U425 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:U425 av m.fl. (vpk) Nedrustning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fö209 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om aktiva svenska freds- och nedrustningsinitiativ. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02U546 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:U546 av m. fl. Brott mot mänskliga rättigheter på Under tid som enväldig president ansågs vara ett av de tio länder som kränkte de mänskliga rättigheterna värst. När Corazon Aquino, med hjälp av ett brett folkligt stöd, kom till makten var förväntningarna höga att situationen skulle förbättras och att de mänskliga rättigheterna skulle respekteras. Till en böljan infriades en del av förväntningarna: Politiska fångar frigavs, pressfriheten utvidgades och en kommission tillsattes för att undersöka brotten mot de mänskliga rättigheterna som begåtts av Marcosregimen och ställa de misstänkta inför rätta. Men böljade Corazon Aquino ändra riktning och när fredsförhandlingarna med Nationella Demokratiska Fronten - NDFoch (New Peoples ) bröt samman , förklarade och överbefälhavare ett totalt krig mot de som anses vara kommunister i allmänhet och gerillan i synnerhet. Särskilda dödsskvadroner och medborgargarden, s k vigilantes, har med militärens och regeringens goda minne bildats som del i det totala kriget. Men de som drabbas är inte främst gerillan, utan människor som helt lagligt organiserat sig för att kunna förbättra sina torftiga levnadsförhållanden och kräva sina rättigheter. Det gäller kyrkliga organisationer, människorättsorganisationer, fackföreningar, kvinnoorganisationer, bondeorganisationer etc. En grupp som varit speciellt utsatt för mord och trakasserier är advokater som försvarat fall som gällt kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Minst åtta sådana människorättsadvokater har mördats av militär eller vigilantes sedan Corazon Aquino kom till makten. och Watch har uttalat sin oro över vigilantes och militärens framfart i . Under denna mycket olyckliga utveckling i , är det ytterst viktigt att stödja de organisationer som värnar om och arbetar för de mänskliga rättigheterna i landet. TFD - Task Force Detainees - en katolsk organisation i och samarbetspartner, har fört en oförtruten kamp , dels för att resgistrera alla brott mot de mänskliga rättigheterna, dels för att stödja barn och familjer till politiska fångar och försvunna. De har också organiserat flera delegationer för att ta reda på under vilka förhållanden militärens och vigilantes kränkningar skett, s k fact finding missions. TFD ingår i en paraplyorganisation - PAHRA - . Dessa organisationers arbete är av yttersta vikt för att kunna uppmärksamma och komma tillrätta med kränkningarna mot de mänskliga rättigheterna i . Mot bakgrund av de brott mot mänskliga rättigheter som förekommer i Mot. anser vi att den måste agera. upp frågan i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och bl a kräva att en rapportör för utses. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att representant i FN:s kommission för mänskliga rättigheter tar upp frågan om brott mot mänskliga rättigheter i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att bör kräva att FN:s kommission för mänskliga rättigheter utser en rapportör för . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02U556 · 1988-01-01 00:00:00 — av Per och (båda En - om än långtifrån den enda - av drivkrafterna bakom den starka frihetsrörelsen i är miljöförstöringen. Ett exempel är utsläppen från pappersfabriken i , Eesti Fosforiit, som släpper ut skadliga ämnen och 6,2 milj m3 orenat avloppsvatten . Från ett företag i Kohtla-Järve spolas ut 13 milj m3 orenat avloppsvatten; dessutom går 2,5 milj ton skadliga kemiska ämnen ut i luft och hav. Visserligen neutraliserar kalkhaltiga jordar en del av den försurande effekten av utsläppen. tränger avloppsvatten och luftföroreningar lätt ner i grundvattnet, vilket menligt påverkar dricksvattnet. av alla företag i landet styrs från centralt håll i , vilket alltså bidragit till självständighetssträvandena. Man vill få kontroll över sin egen livsmiljö. Men (och andra baltiska staters) miljö är inte bara ett problem för den inhemska befolkningen. miljöproblem påverkar också . Miljöministern har i konstaterat, att en eventuell fosforitbrytning i skulle vara oförenlig med Helsingforskonventionen, som undertecknat.Det är bra att miljöministern påminner om Flelsingforskonventionen. Men samarbete mellan grannländer bör inte enbart ske genom piska, utan också med morot. är materiellt rikare och teknologiskt mer utvecklat än . Vi bör kunna samverka positivt kring miljöproblemen. Det har från regeringshåll sagts, att officiellt samarbete med måste gå via . Det kan vara lättare att påbörja samarbete kring miljöproblem direkt med . att begär att regeringen undersöker möjligheterna för ett närmare samarbete kring miljöfrågor direkt med . Per () () 1 1988/89.
mot · GC02Ub258 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub258 av m.fl. (fp) SYO-konsulenternas rådgivning inom hantverkssektorn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N277 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SYO-konsulenter och andra yrkesrådgivare inom skolans område. (fp) ()
mot · GC02Ub259 · 1988-01-23 00:00:00 — 1988/89: Ub259 av m.fl. (fp) Arbetsmiljörisker i skolan Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So251 hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att begränsa arbetsmiljörisker för landets skolelever. () () () () () () () () () () () () ()
mot · GC02Ub294 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub294 m. fl. (vpk) Läromedel för handikappade Först när alla ungdomar har tillgång till utbildning som är anpassad till deras intressen, begåvning och möjligheter och först när alla ungdomar har tillgång till hjälpmedel och läromedel som de behöver för att genomföra sin utbildning, kan man börja tala om skolan som en skola för alla. Först då är skolan verkligen demokratisk. Tyvärr är det en lång väg dit för den svenska skolan. Handikappade elever, synskadade och andra förvägras en utbildning som är likvärdig den deras icke-handikappade kamrater får. Bristen på läromedel för handikappade elever är stor och kvaliteten är ofta bristfällig. , som är ansvarig för att det finns tillräckliga och bra läromedel till handikappade elever, ansöker för /90 om för att öka produktionen av läromedel för rörelsehindrade, döva och synskadade elever och för att arbeta fram läromedel för elever med språk-, tal- och röststörningar. Vpk anser att dessa medel skall ställas till SIL:s förfogande. Därför föreslår vpk att anslaget till SIL ökas med utöver regeringens förslag för produktion av läromedel för handikappade. Dessutom begär SIL för utveckling, produktion och information om läromedel för handikappade. Vpk anser att SIL skall få begärda anslag till detta angelägna område. Det innebär att vpk anser att detta anslag skall ökas med utöver de av regeringen föreslagna . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att under Bil. 10 B4 anvisar ett med . förhöjt belopp till , 2. att under Bil. 10 Utbildningsdepartemetet B5 Ut- Mot. 1988/89 vecklingsinsatser på läromedelsområdet m. m. anvisar ett med Ub294 . förhöjt belopp till . (vpk) (vpk) (vpk) RolfL (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)