ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk519 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk519 av m. fl. (fp) om mervärdeskatten vid införsel av lånad konst En speditionsfirma har åtagit sig att transportera värdefulla tavlor från t. ex. till . Tavlorna skall visas på en utställning. Tavlorna ägs av olika museer. Utställaren har ingen rätt att sälja de inlånade konstföremålen utan avsikten är enbart att visa upp dem. Skall mervärdeskatt betalas vid införseln? All införsel av skattepliktiga varor till landet skall beskattas vid gränsen. Skattskyldig till mervärdeskatt är den för vars räkning importen sker. Skattskyldighet föreligger oberoende av ändamålet med importen och oberoende av arten av den transaktion som är grunden för importen. Mervärdeskatt skall alltså utgå även när t. ex. en vara införs som gåva eller som lån. Mervärdeskatten fastställs och uppbärs av i den ordning som gäller för tull. Målningar och teckningar utförda för hand, konstgrafiska originalblad, såsom etsningar, gravyrer, träsnitt och litografier är undantagna från skatteplikt om de ägs av konstnären eller dennes dödsbo. I övriga fall föreligger skatteplikt. Skatteplikt föreligger alltså för tavlorna i det relaterade fallet. Temporär tullfrihet, som innebär att mervärdeskatt inte behöver erläggas för viss vara under en i varje särskilt fall angiven tid, kan beviljas av tullmyndighet vid införsel för utställningsändamål. Utställaren, om fråga inte är om offentlig myndighet, är därvid skyldig att ställa säkerhet eller att deponera en summa som motsvarar mervärdeskatten för föremålen. En speditör kan gentemot sin uppdragsgivare åtaga sig att svara för denna säkerhet eller deposition. Saknas något av de införda och uställda föremålen vid utförseln skall mervärdeskatt betalas för föremålet. Har föremålet förstörts genom eld eller blivit stulet kan tullstyrelsen, om godtagbara säkerhetsföreskrifter bedöms ha iakttagits, befria från skyldigheten att betala mervärdeskatt. Den omständigheten att försäkringsersättning utbetalats som om stöld eller brand förekommit är givetvis ett beaktansvärt faktum i sammanhanget. Tullstyrelsen är emellertid inte bunden av försäkringsbolagets ställningstagande. Den har att självständigt bedöma vad som framkommit i ärendet. Försäkringsersättning som utgår till följd av att ett föremål förstörts genom eld eller förekommit genom stöld mervärdebeskattas inte. I flera fall har arbetet med konstutställningar försvårats av den osäkerhet 1* 1987/88.3 sami. som råder när det gäller mervärdeskatt vid införsel av utlånad konst. Av kulturpolitiska skäl är det önskvärt att tull- och skattemyndigheterna underlättar för utställarna att låna in konst också från utlandet. Det borde vara möjligt för berörda myndigheter att genom klarare anvisningar markera att mervärdeskatt inte behöver erläggas för sådan konst som under en tidsbegränsad utställning skall visas i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bestämmelser skall införas om undantag från mervärdeskatt för konst som visas vid en tidsbegränsad utställning i . () () 1987/88 Sk519
mot · GB02Sk520 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk520 av m. fl. (s) om slopad bilaccis på äldre bilar Fordonsskatten för motorfordon, årsmodell och äldre, avskaffades . Skälet härtill var att dessa fordon betraktas som veteranbilar och utnyttjas mycket sällan. gäller dock att den som importerar en veteranbil måste erlägga accis utöver sedvanlig moms samt tull. blir det allt färre bilar som omfattas av skattebefrielsen. Det beror på att beslutet om årsmodell och äldre är fast, ej rullande. Enligt vår syn skulle en rullande årsgräns vara att föredra, exempelvis . Många ungdomar är intresserade av äldre bilar. Utbudet av sådana är mycket begränsat i . På grund härav försöker många finna lämpliga renoveringsobjekt utomlands. Då dessa bilar oftast är stora och tunga beläggs de med en hög accis, vanligen . Dessa äldre bilar skulle i stället kunna beläggas med en symbolisk försäljningsskatt av ungefär samma konstruktion som införts i för bilar . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rullande 30-årsgräns för vägskattebefrielse av äldre fordon, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om speciell försäljningsskatt på motorfordon. () ()
mot · GB02Sk521 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk521 av m. fl. (c, m) om befrielse från moms på utplanterat fiskyngel Utplantering av fiskyngel har fått allt större omfattning och har stor betydelse såväl för yrkesfisket som för sportfisket och för konsumenterna i allmänhet. I samband med utbyggnad av våra har i regel också utbyggaren ålagts att som kompensation för den skada som åsamkas fiskens lekvandring, utsätta vissa angivna mängder fiskyngel. Statliga medel anslås för att förbättra fisket i vissa vattenområden och föreningar och enskilda vattenrättsägare ekonomiserar också viss utplantering av fiskyngel. På inköpta fiskyngel måste emellertid erläggas moms, men endast enskilda fiskerättsägare med egna fiskevatten har möjlighet att lyfta av moms. Statliga medel, anslagna för detta ändamål, reduceras alltså med nästan en fjärdedel. Ännu värre är det med i vattenmål utdömda ålägganden, om i dessa angivits utplantering för visst belopp, även om detta indexerats. Utsättningar, vilka ådömts före mervärdeskattens tillkomst, blir ju reducerade med 1/4 mot vad domstolen avsett. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna det orimliga i att belasta fiskyngel för utplantering med mervärdeskatt och att befrielse från sådan skatt generellt införs. () ()
mot · GB02Sk522 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk522 om skattefrihet för all bensin som används i flygplan Fr. o. m. ändrades reglerna för beskattning av flygbensin så att avdrag inte får göras i deklarationen för bensin sorn har förbrukats eller försålts för förbrukning i luftfartyg, när den används för fritidsändamål eller annat privat ändamål. Fr.o.m. är s. k. flygbensin undantagen från skatteplikt. Annan bensin, som används för driften av flygplan, beskattas enligt samma regel som bilbensin. Avsikten med de regler, som infördes , var att underlätta tillämpningen och kontrollen på området. De nya reglerna blev emellertid om möjligt ännu mer svårhanterliga . Moderata samlingspartiet - liksom fp och c - avvisade förslaget när ärendet behandlades i på grund av att gränsdragningen mellan skatteplikt och icke skatteplikt skulle bli mycket svår att kontrollera som den statsfinansiella vinsten skulle bli marginell. Utvecklingen har gett reservanterna rätt. Reglerna löste endast delvis problemet och de borgerliga representanterna i skatteutskottet ansåg att man i avvaktan på ett mer bestående system skulle införa avdragsrätt för all flygbensin. Med beaktande av den skattehöjning som föreslås på bensin kommer kostnaderna att bli ännu högre för de flygare, som använder vanlig bensin och detta har blivit allt vanligare. Att den betalningssvaga delen av allmänflyget och privatflyget drabbas på detta sätt är inte acceptabelt, då samhället har ett stort intresse av att ha en kader av flygkunnigt folk, som kan ställa upp t. ex. på räddningsflyg och vid skogsbrandbevakning. Flygverksamheten har också så många andra skatter och avgifter att betala att all bensin som används i flygplan bör vara skattefri. En rimlig avvägning mellan flygets och skattemyndigheternas krav vore att skattefriheten endast omfattade bensin, som säljs från en drivmedelsanläggning på en flygplats. Med beaktande av det anförda hemställs 1. att beslutar att den särskilda skatten på flygbensin skall slopas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att skattefritt flygbränsle endast bör få säljas på för allmänflyget tillgänglig flygplats. 1987/88 Sk522
mot · GB02Sk523 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk523 av och () om klassificeringen av färjelinjen SimrishamnAllinge Färjetrafiken mellan och på , Allinge har anor sedan århundraden tillbaka. Kontinuerlig trafik har bedrivits . Leden Simrishamn-Allinge är en naturlig färjeförbindelse mellan och för såväl turisttrafik som för annan personbefordran och tillgodoser därmed ett klart transportbehov. tog ett rekreationspolitiskt beslut samt påbörjade utredningsarbete som en uppföljning av detsamma. I samband med riksdagsbeslutet tillkom inom landet 25 primära rekreationsområden varav Simrishamnsområdet är ett. Dessa områden tillkom för att skapa rekreationsresurser åt alla och för att man genom olika åtgärder skulle kunna stimulera till en gynnsam utveckling av turism som näringsgren och därmed även uppnå regionalpolitiska effekter. har prioriterat satsningar på samarbetet mellan sydöstra och i turisthänseende. En livaktig färjeförbindelse mellan Simrishamnsområdet och Nordbornholm är en viktig del inom det fortsatta utvecklingsarbetet för att förverkliga det målsättningsprogram som uppsatts. Inom Simrishamnsregionen omsättes ca 100 milj. kr. Enligt nordisk provianteringsöverenskommelse anses rutter mellan dansk hamn vid eller och hamn i eller som korta. Således klassificeras färjeförbindelsen mellan och Allinge på som kort rutt medan bl. a. färjelinjerna , och betecknas som s. k. långa rutter. Enligt resandeförordningen , betecknas dessa korta rutter nu som vissa linjer med begränsning i rätten till tullfrihet. Regeringen äger rätt att medge undantag härför. Så har skett med linjen StrömstadSandefjord. De provianteringsbestämmelser som gäller för långa rutter är väsentligt gynnsammare för rederierna än de bestämmelser som gäller för korta rutter. En omklassificering av färjelinjen till lång rutt skulle därför väsentligt förbättra linjens attraktivitet och leda till ett större passagerarunderlag och på så sätt i väsentlig grad befrämja turismen inom såväl Simrishamnsregionen som på Nordbornholm. Omklassificeringen skulle även innebära att turistnäringen i de berörda områdena skulle i detta avseende konkurrera på lika villkor med områdena med långa rutter /, /, /, /. Bakom kraven på lång rutt finns en bred opinion omfattande turist- och näringslivsorganisationer samt kommunala och regionala myndigheter inom de berörda områdena. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär att färjelinjen klassificeras som lång rutt. () () 1987/88 Sk523 v-' »" *' '' r > v : -* - .. < f . .
mot · GB02Sk524 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk524 av m. fl. (m) om accisrabatten för taxibilar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo751 hemställs att beslutar att den nuvarande accisrabatten för taxibilar bör kvarstå . hamre (m) 1 1987/88.
mot · GB02Sk525 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk525 av och () om tulltillägget Den pågående tulldatautredningen (TDU) behandlar frågan om datoriseringen av tullens export- och importrutiner. I samband härmed har tullens hantering av mervärdesskatt avseende import av varor aktualiserats. Flera remissinstanser och även departementschefen ifrågasätter med all rätt om tullen framöver skall uppbära och debitera mervärdeskatt på importerade varor. De framlagda utredningsförslagen från TDU har mottagits positivt från bl. a. näringslivets företrädare. Datoriseringen kommer att avsevärt förenkla hanteringen. Stora rationaliseringsvinster beräknas uppkomma. I samband med införandet av ett datasystem kommer också en del av importkontrollen att kunna utövas maskinellt. En stor del av de personella resurser, som tullen använder för kontroll av mervärdeskatt kan därför med all sannolikhet användas för annat ändamål. har genom beslut infört bestämmelser om tulltilllägg. Eftersom av uppbörd utgöres av mervärdeskatt, är det regelmässigt felaktigt redovisad mervärdeskatt som blir föremål för påförande av tulltillägg. Samtliga beslut avser personer, som är skattskyldiga till mervärdeskatt. Det innebär, att staten inte har drabbats av något skattebortfall. Inbetalad mervärdeskatt till utlöser en omedelbar avdragsrätt till motsvarande belopp i samband med redovisningen av mervärdesskatt. Ändringen av tullagen har medfört en ökad byråkrati. Den har inneburit ökat krångel. Den har tagit ökade resurser i anspråk. Näringslivet har drabbats av extra pålagor. Tulldeklarationsförfarandet har ställt till stora problem för de olika importörerna. Anställda personer inom näringslivet, som upprättar tulldeklarationer, upplever en pressad och stressad situation. Risken att göra fel, som kan rendera ett tulltillägg, är stor. Företaget drabbas på så sätt av en extra pålaga. Tulltillägg påföres oaktat staten inte drabbas av skattebortfall. Då tullen står inför en omfattande organisationsförändring, bör verket redan nu befrias från onödiga arbetsuppgifter. Det är orationellt att använda stora resurser för administration av tulltillägg. Denna sanktion kommer med hänsyn till vad som anförts med stor sannolikhet inte att få någon betydelse , även om den s. k. importmomsen fortfarande bibehålies inom . Bestämmelserna om tulltillägg bör därför omgående avvecklas. Avslutningsvis vill vi också påpeka, att ett datoriserat tullförfarande givetvis skall finansieras av statsverket och i första hand genom besparingar av personal inom . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att med omedelbar verkan avveckla bestämmelserna om tulltillägg, 2. att , därest yrkandet under 1. icke skulle bifallas, beslutar att tulltillägg inte påförs, då fråga är om oredovisad avdragsgill ingående mervärdesskatt, samt 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansieringen av tulldatasystemet. () Per Stenmarck (m) 1987/88 Sk525
mot · GB02Sk526 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk526 av och () om lokalisering av centrala ADB-enhet till I budgetpropositionen 1988 bilaga 9 föreslås att ett centralt tulldatasystem skall utvecklas och införas i i enlighet med förslag presenterade i förstadierapport från tulldatautredningen, . TDU har avstått från att föreslå någon ort för den nya ADB-enheten men har redovisat ett antal kriterier som bör beaktas vid val av ort. I eller i närheten av orten bör det finnas en betydande tulladministration, en ganska omfattande och varierad tullverksamhet, högskola med datautbildning samt några företag som är engagerade i import och export. Orten bör vidare ha goda kommunikationer med övriga landet. I generaltullstyrelsens remissyttrande över TDU:s rapport framhålls att är en av de orter som mycket väl uppfyller kraven på en lämplig lokaliseringsort. Enligt min uppfattning bör därför den nya ADB-enheten lokaliseras till . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av centrala ADB-enhet till .
mot · GB02Sk527 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk527 av () om trafikskatten på utländska lastbilar Svenska lastbilar som trafikerar utlandet får vid tullen stämpla körsträckan vid in- och utpassage ur landet. På den redovisade körsträckan utgår bilskatt. Utländska bilar som kör i får vid inpassage uppge hur långt de avser att köra inom landet. De får därefter betala för den uppgivna färdsträckan men någon kontroll förekommer icke, enligt de uppgifter jag fått. Därför lär man uppge en alltför kort körsträcka vilket undanhåller samhället skatteintäkter. Det riktiga vore att liksom i andra länder låta stämpla vid passage av svensk tullstation och debitera den faktiska körsträckan. Med hänvisning till ovan hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för uttagande av trafikskatt på utländska lastbilar.
mot · GB02Sk528 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk528 av () om beskattningen av Utsläppen av kväveoxider i avgaserna från person- och lastbilar är en av huvudorsakerna till den pågående försurningen av mark och vatten. beslutade om införandet av katalytisk avgasrening på personbilar. Beslutet genomförs i två steg, frivilligt års modeller och obligatoriskt . Dessutom har beslut om införandet av blyfri bensin fattats. Trots dessa åtgärder förväntas inte utsläppen av kväveoxider att minska i den takt som är nödvändigt fram . I det läget är det viktigt att vi tar till vara de möjligheter som redan finns för att minska utsläppen från bilismen. En sådan möjlighet är . Den består av en blandning av propan- och butangas och ger inga negativa miljöeffekter. Motorgasen används av bl. a. taxibilar i tätorter och av andra bilister som kör långa sträckor. För att kunna använda motorgas krävs viss kompletterande utrustning till bilen, bl. a. en särskild tank. I vårt land finns ett utbyggt nät med motorgas vid ett antal bensinstationer. Detta distributionsnät håller sakta på att tunnas ut på grund av minskad användning och minskat intresse för motorgasen hos oljebolagen. Skälet till att fler bilister inte använder LPG är att man dels måste investera i kompletterande utrustning till den egna bilen och dels att prisrelationen till andra bränslen är för liten i förhållande till investeringen. Motorgasen belastas med energiskatt på /l och en gasolskatt på /l. Ett slopande av gasolskatten på LPG skulle förbättra lönsamheten och stimulera till en ökad användning. När det gäller att minska utsläppen av kväveoxider och andra luftföroreningar måste vi utnyttja alla kända möjligheter. Motorgasen är en sådan möjlighet som samhället bör stimulera till ökad användning av. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att avskaffa gasolskatten på motorgas LPG.
mot · GB02Sk529 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk529 av Per och () om skatte- och avgiftslättnader för vätgasdrivna fordon Bilén som kommunikationsmedel är oumbärlig. Den ökar individens frihet och rörlighet. är den en av de främsta orsakerna till försurningen av mark och vatten, eftersom konventionell teknik bygger på fossila bränslen som drivmedel. Stora förhoppningar har satts till utvecklingen av dieselmotorn. En låsning till enbart en sådan satsning vore dock ödesdiger. I så fall skulle även fortsättningsvis fossila bränslen utgöra framtida drivmedel. Det skulle medföra fortsatt försurning, utsläpp av dioxiner och kväveoxider liksom överproduktion av koldioxid. I energidebatten har en olycklig sammanblandning skett mellan förnyelsebara energikällor och fossila bränslen. Givetvis är torv och olja förnyelsebara om man räknar med tidsmått . De fossilt lagrade kolvätena är naturresurser som tidigt måste ransoneras för att kunna utnyttjas optimalt. Det måste därför betraktas som ett utomordentligt viktigt framsteg att fossila bränslen nu kan ersättas med vätgas. Självklart kan inte ett förbud mot tillverkning av bensin- och dieselmotorer införas, även om detta logiskt sett skulle vara den konsekventa åtgärden för att förbättra vår miljö. Det är därför mycket angeläget att man via ekonomiska styrmedel främjar en snabb övergång till vätgasdrift som ett alternativ för framtiden. En sådan snabbt verkande åtgärd är att sänka skatten på vätgasdrivna fordon. Finansieringen skulle kunna ske genom en höjning av fordonsskatten på övriga bilar. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att frågan om skatte- och avgiftslättnader för vätgasdrivna fordon utreds. Per () ()
mot · GB02Sk531 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk531 av m. fl. (m) om , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:T213 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samverkan mellan tull och polis, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omklassificering av färjelinjen mellan och . () ()
mot · GB02Sk532 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk532 av och () om slopad skatt på etanol Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N421 hemställs att beslutar att etanol producerad på inhemska råvaror skall befrias från skatt.
mot · GB02Sk535 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk535 om lokalisering till av den för 1987/88 Under föregående år presenterades en utredning rörande datorisering av tullens import- och exportrutiner. Efter remissbehandling har den blivit föremål för beredning i . Regeringen föreslår att en datacentral skall inrättas för och förläggas till . I den underliggande utredningen har man inte tagit ställning till lokaliseringsort. Däremot har man angivit de kriterier, som man bör ta hänsyn till vid valet av ort. I eller i närheten av orten bör finnas en betydande tulladministration, en ganska omfattande och varierad tullverksamhet, högskola med datautbildning samt några företag, som är engagerade i import och export. Orten bör vidare ha goda kommunikationer med och övriga landet. En genomgång av de uppställda kriterierna visar att i förhållande till har en betydande tulladministration genom att tulldirektionen för exkl. är placerad där. Tulldirektionen har inom sitt område - inte minst i själva - ett stort antal företag med en omfattande export och import av produkter från skilda branscher. kan inte erbjuda samma variationsrikedom och därmed inte heller den möjlighet till erfarenhet av tullbehandling, som kan erbjuda. är en av datatätaste regioner med en på dataområdet väl fungerande arbetsmarknad. Detta har också bidragit till att avancerad datautbildning kan erbjudas i . Kommunikationerna med övriga är goda - inte minst på teleområdet - eftersom norra region har sitt kontor i med de fördelar det för med sig när det gäller service, underhåll och tillgång till teknik. Utöver att uppfyller samtliga uppställda kriterier finns det klara regionalpolitiska skäl att lokalisera enheten till . är det län som haft den största befolkningsminskningen . som regeringen vid skilda tillfällen har lagt fram förslag om regionalpolitiska insatser i Bergslagen, inland, och i miljardstorlek har ingenting påtagligt gjorts för trots att omskakande strukturrationaliseringar och nedläggningar drabbat länet. datacentral bör därför lokaliseras till . 1 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att centrala dataenhet lokaliseras till . 1987/88 Sk535