mot · GB02Ub361 · 1988-01-26 00:00:00 — a. i en skrivelse till regeringen, redovisat sin otålighet över den uteblivna propositionen. har man dock påpekat att det inte är möjligt att påbörja, vare sig en omfattande försöksverksamhet eller ett helt genomförande förrän tidigast . Som framgår av det föregående anser vi inte att det finns något behov av försöksverksamhet med den inriktning som föreslagits. Försöksperioden leder till att förnyelsearbetet som måste ske på bred front ytterligare skjuts upp. Vi avvisar inte förslaget enbart på denna grund eller med utgångspunkt i att det redan nu finns tillräckliga kunskaper, utan även med tanke på att försöksverksamheten kommer att medföra stora störningar i det planerade skolarbetet. Vidare ger inte försökssituationen någon relevant erfarenhet som kan läggas till grund för ett utvecklingsarbete. Att , och då under förutsättning av att bifaller förslaget avkräva skolhuvudmännens ställningstagande till ett så omfattande försök har väckt stor oro inom skolväsendet. Att närmare riktlinjer för försöksverksamheten först kommer att presenteras i en senare proposition gör förvisso inte situationen enklare. En rad frågor står nu obesvarade för dem som skall planera kommande skolarbetsår. Med försökets omfattning, 5000 platser, begränsas inte frågorna enbart till försöksverksamheten utan den kommer att få konsekvenser för hela skolans planering. Kommuner som anmäler intresse för att deltaga måste mycket snabbt få ett besked om de skall kunna medverka. Besked om vilka särskilda statsbidrag som kommer att utgå till kommun och medverkande arbetsplatser, meritvärde, elevstatus, lärares tjänsteunderlag, behörighetskrav, undervisningsskyldighet etc., är bara några frågor som är avgörande för det slutliga ställningstagandet. Eleverna skall ha sökt till gymnasieskolans linjer före . Utgångspunkten är således att 5000 elever skall göra ett omval. Ny information skall ges och det om studievägar som det finns mycket begränsad kunskap om. Frågor som alla skall informeras om är möjligheten till omval, vilka elevområden som skall gälla, vilken kompetens utbildningen ger, vilka ämnen som ingår, är obesvarade och ställer skolans personal och ungdomarna i en ohållbar situation. Ingen som känner skolans rutiner kan försvara denna ordning. En fara som flera erfarna skolinformatörer nu pekat på är också att information om nya studievägar, efter elevernas ordinarie val lätt misskrediterar hela skolan. Osäkerheten om övriga studievägars värde sprider lätt en oro som hela skolan och undervisningen blir lidande av. Det är mot denna bakgrund vi avvisar tanken på den aviserade försöksverksamheten och i stället framhärdar i vår åsikt att regeringen bör återkomma med en proposition om en förändrad gymnasial yrkesutbildning med start . pågår ett intensivt försöks- och utvecklingsarbete på gymnasieskolans studieförberedande utbildningsvägar. förbereds en reform för den gymnasiala yrkesutbildningen. Tillsammantaget innebär detta att behovet av en ny läroplan för hela gymnasieskolan blir alltmer akut och skolministern aviserar också detta i budgetpropositionen. En ny läroplan beräknas föreligga . Mot denna bakgrund syns det oss föga välbetänkt att nu genomföra stora förändringar i utbildningen av lärare för gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Först bör fatta beslut om gymnasieskolans framtid och därefter bör lärarutbildningen anpassas. I likhet med föregående år vill vi lyfta fram frågan om hemkunskapsämnets ställning i läroplan. Frågor som rör kost, hälsa, miljö, hushållning, ekonomi och livskvalitet gör sig alltmer uppmärksammade. Vi upprepar vårt krav från föregående år att bör ges i uppdrag att, i den pågående läroplansöversynen, också överväga möjligheten att vidga timramen för ämnet hemkunskap på slöjdämnets bekostnad. Till frågan om goda kunskaper om kostens betydelse och goda matvanor hör också den schemalagda skolmåltiden. Vi tar upp den frågan i en särskild motion men vi vill här peka på det naturliga samband som finns med hemkunskapsundervisningen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolans arbetsmiljö och underhåll av skollokaler, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förlängning av utbildningen av lärare för tidigare årskurser, 3. att avslår regeringens hemställan vad avser lärartjänster i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärartjänster och lärarfortbildning, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare resurser till lärarfortbildning, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det nationella utvärderingsprogrammet, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunerna avseende kopiering, 8. att beslutar att tilläggsbidraget ökas med , 9. att beslutar att det särskilda basresursmedeltalet för mellanstadiet avskaffas, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolans resurser och angelägna kvalitetsförstärkningar, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgiftsram för löneökningar,1] 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hemspråksundervisning, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hemspråkslärare, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till fristående skolor, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett temporärt stöd till fristående skolor, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högstadieundervisning vid svenska skolan på , 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en totaldimensionerad gymnasieskola, 17. att beslutar att upphäva regeln om företräde för 1617-åringar vid ansökan till linjerna för vård och social service, 18. att beslutar att upphäva denna förtursregel även för övriga gymnasiala utbildningar, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den gymnasiala yrkesutbildningen, 20. att beslutar att hos regeringen begära förslag om en reform i full skala för gymnasieskolans yrkesutbildning med start , 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gymnasielärarutbildningen, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vidgad timram för ämnet hemkunskap, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om schernalagda skolmåltider. () () () () () () 1 1987/88:Fi222