mot · GB02U7 · 1988-01-25 00:00:00 — har länge tillhört de som har anfört flest reservationer mot kapitalliberaliseringsstadgan. har visserligen steg tagits för att avreglera den svenska valutapolitiken, men intar fortfarande en föga hedrande köplats i detta sammanhang. Detta är så mycket mera anmärkningsvärt som brukar berömma sig av att vara en öppen ekonomi. På varuutbytets område har svenska regeringar arbetat för liberalisering. Logiken kräver samma målsättning beträffande finansiella transaktioner. En viktig anledning till valutaavregleringen i är den Europeiska gemenskapen och den inre marknad som skapas. Redan i Romtraktaten fanns en förpliktelse att frigöra kapitalrörelserna. Det aktuella målet är att ha ett helt öppet och fritt flöde av kapital mellan EG:s tolv medlemsländer. förbjöds all valutakontroll och reglering vid köp och försäljning av aktier och obligationer, vid investeringar i kollektiva sparfonder samt vid långfristiga handelskrediter. Den snabba utvecklingen mot en europeisk marknad utan gränser för kapital betyder att blir alltmer ensamt om att som välutvecklat industriland behålla ett regelverk som syftar till att försvåra kapitalrörelser. En del steg har tagits i liberaliserande riktning , men det är inte tillräckligt. Bakom regeringens strävan att behålla delar av en föråldrad och överspe- Mot. lad reglering ligger en föreställning om att det är angeläget att bevara den U7 Men detta är varken möjligt eller önskvärt. De rika tillfällena till privata kapitalrörelser i anslutning till utrikeshandeln utesluter en självständig stabiliseringspolitik. Härtill bidrar den stora utlandsupplåning som både staten och privata intressen har ådragit sig. Men dessutom har genom att ställa upp en fast växelkursnorm förpliktat sig att anpassa sin politik efter omvärlden. Fullständig frihet för kapitalrörelserna kan då spela en positiv roll genom att tvinga fram en mer stabil och disciplinerad ekonomisk politik, som bl. a. kan bidra till att företag och löntagarorganisationer visar större återhållsamhet på pris- och lånesidan. Den svenska förhalningstaktiken skapar egentligen bara problem för oss själva. Utländska erfarenheter talar för att en avveckling av valutahinder skall ske snabbt, helst i ett enda slag, bl. a. därför att de anpassningsrörelser som blir den oundvikliga och önskade följden då går i båda riktningarna och tenderar att ta ut varandra. kan i princip behålla restriktioner i förhållande till länder utanför EG. Vi är genom OECD-stadgan förpliktade att behandla alla lika. Detta spelar emellertid mindre roll. Det saknas anledning att behålla restriktioner mot kapitalrörelser till andra länder, oavsett om dessa befinner sig inom eller utom EG. Den kanske allvarligaste följden av vår självvalda isolering är att vi avstår från att utveckla delar av den expansiva tjänstesektorn. Genom våra regleringar undviker vi att ta del i framväxten av den internationella kapitalmarknaden. Det räcker emellertid inte att avreglera. Affärerna söker sig dit där de kan utföras billigast. Därför bör skattebelastningen vara låg - såväl generellt som specifikt - för finansiella tjänster. Medan andra länder avvecklar sådana pålagor som stämpel- och omsättningsskatter på värdepapper, går i motsatt riktning. Transaktionskostnaden för ett aktieköp är i att jämföra med i t. ex. eller . Detta leder till att affärer med svenskt intresse förläggs utomlands. 12.7 Anknytning till EMS Handel underlättas av en gemensam valuta. Även om de senaste decenniernas utveckling av valutamarknaderna möjliggör för företag att på kort sikt försäkra sig mot växelkursfluktuationer, så innebär växelkursvariationerna ökade transaktionskostnader som verkar som ett handelshinder. Det europeiska valutasamarbetet - EMS () består dels av en gemensam valutaenhet som kallas Ecu, dels ett system med fastställda växelkursrelationer. I det sistnämnda samarbetet deltar inte de nytillkomna medlemsländerna , och och ej heller . kommer säkerligen betydelsen av det europeiska valutasamarbetet att växa. Ecun som ursprungligen var avsedd som en avräkningsenhet inom EG utvecklas nu till en kommersiellt utnyttjad valutaenhet. värdepapper i Ecu håller på att bli vanliga. Ecu är embryot till en gemensam Mot. 1987/88 västeuropeisk valuta. målsättning är att alla medlemsländer skall träda in i växelkurssamarbetet. är målsättningen att upprätta en verklig valutaunion med en gemensam europeisk centralbank. Därmed skulle penningpolitiken bli en gemensam angelägenhet. är dock skillnaderna mellan de olika ekonomiska politik ett hinder för en helt samordnad penningpolitik och en valutaunion. Enligt vår mening bör riksbanksfullmäktige överväga en svensk anknytning till EMS växelkurssamarbete. På så sätt skulle den svenska kronan vara långsiktigt bunden till valutorna i de länder som svarar för största delen av vår utrikeshandel. Den ekonomiska politiken i får i så fall utformas med utgångspunkt från de krav på pris- och lönestabilitet som den fasta växelpolitiken ställer. Det skulle inte längre bli möjligt att med ensidigt beslutade devalveringar parera en alltför snabb inhemsk kostnadsstegring. 12.8 Harmonisering av lagar och bestämmelser pågår det mest omfattande arbetet någonsin med att samordna lagar och bestämmelser i olika länder. Ett viktigt led i fullbordandet av EG:s inre marknad enligt vitboksprogrammet är slopandet av återstående icke-tariffära handelshinder. Främst bland dessa märks de s. k. tekniska handelshindren. De uppkommer därigenom att statsmakternas föreskrifter rörande produkters utformning, innehåll, kvalitet, förpackning etc. i olika länder är så olika, att en produkt tillverkad i ett land måste underkastas en dyrbar anpassning för att kunna säljas i andra länder. Därmed fördyras varan för konsumenten och ofta hindras handeln helt. Det förekommer också att sådana myndighetsföreskrifter utnyttjas i rent protektionistiskt syfte. I övervägande antalet fall är det fråga om säkerhetsbestämmelser till skydd för människors liv och hälsa och den yttre miljön. Sådana föreskrifter är i princip nödvändiga och kan inte undvaras. Felet är bara att de är så olika länderna emellan att de skapar handelshinder. Därför måste man försöka harmonisera dem. För att en västeuropeisk stormarknad skall kunna skapas krävs att EFTA-länderna samarbetar med EG för att avveckla existerande tekniska handelshinder och skapa ett system för att förhindra att nya sådana uppstår. Den ambitioner på detta område synes riktiga. Dock förefaller det alltjämt brista i följsamheten hos olika myndigheter. Det händer fortfarande att myndigheter utfärdar nya säkerhetsbestämmelser o. d. utan att undersöka vad som gäller i andra europeiska länder och utan att tillräckligt beakta risken för uppkomsten av nya handelshinder. Därför behöver instruktionerna till myndigheterna förstärkas. Detsamma gäller också lagar och förordningar som utfärdas av regering och riksdag. I avser den federala regeringen att tillse att alla nya lagförslag åtföljes av en redovisning om hur dessa förslag står i överensstämmelse med bestämmelser inom EG-området. Även avser införa en EG konformitetsklausul för nya lagförslag. Det är angeläget att även den Mot. inför alltid redovisar lagförslags överensstäm- U7 melse med lagar och regler inom EG. Från olika håll har farhågor uttryckts för att en europeisk samordning av olika säkerhetsbestämmelser skulle kunna leda till att tvingas acceptera en lägre nivå på skyddet av hälsa och miljö än den vi uppnått. Givetvis måste vi bevara våra möjligheter att hävda och utveckla nådda resultat i detta hänseende. Härvidlag kan hänvisas till att den s.k. enhetsakten infört vissa garantier i mot en sänkning av nivån. Beträffande produkter och utrustning som är föremål för gränsöverskridande handel stadgas sålunda i art. 100 A att varje land må upprätthålla en högre säkerhetsnivå än den av EG gemensamt beslutade, under förutsättning att säkerhetsbestämmelserna inte utnyttjas för en godtycklig diskriminering eller som ett dolt handelshinder. Beträffande arbetsmiljön i övrigt stadgas i art. 118 A ovillkorligt att varje medlemsland har rätt att haen högre ambition. EG: s gemensamma regler beträffande arbetsmiljön är bara avsedd att införa en gemensam minimistandard. Hur dessa klausuler kommer att tillämpas i praktiken är ännu något oklart. Även om de icke är direkt tillämpliga på , som inte är medlem i EG, bör dock principerna kunna åberopas också av oss. Även om således bör kunna upprätthålla sin skyddsstandard bör vi på svensk sida också kunna erkänna, att de tekniska lösningar våra myndigheter valt på olika skyddsproblem inte nödvändigtvis är de allena saliggörande och att andra lösningar, som tillämpas i andra länder, också kan vara acceptabla. Ett ytterligare problem utgör veterinär- och växtskyddskontrollen om gränskontrollerna slopas eller förenklas väsentligt. Även detta problem bör kunna lösas. Det gäller framför allt att genom samarbete mellan olika länders myndigheter finna system som inte nödvändiggör kontroll just vid gränsen. Ett mycket viktigt arbete gäller harmoniseringen av skattereglerna inom EG. Ett omfattande utredningsarbete pågår i syfte att samordna reglerna för indirekta skatter. Dessutom kommer frågan om en harmonisering av företags- och kapitalbeskattning att aktualiseras. har ett i förhållande till flertalet mycket högt skattetryck. Våra möjligheter att delta i integrationsarbetet och den därmed sammanhängande harmoniseringen av olika skatteregler försvåras om inte skattetrycket planmässigt sänks. 12.9 Tekniskt och vetenskapligt samarbete En mycket viktig del av den europeiska integrationen är det tekniska, vetenskapliga och utbildningsmässiga samarbetet. Dess syfte är att skapa en gemensam europeisk vetenskaplig bas. Vissa forskningsprojekt kräver allt större resurser. Partikelforskningen inom (Organisation européenne pour la recherche nucléaire) och det europeiska rymdsamarbetet inom är exempel på europeiska länder som gjort gemensamma insatser. Vetenskapliga landvinningar har kommersialiserats mera fram- Mot. gångsrikt i och . Förmågan att överföra forskningsresultaten från JJ7 forskningsinstitutionernas laboratorier till företagens produktutvecklingsenheter måste därför utvecklas i . Inom finns omfattande gemensamma projekt inom grundforskning och FoU. Alla nedanstående projekt är inte integrerade inom ramen för EG. kan deltaga i flera av dem. kan man emellertid förvänta sig att som finansieringsmässigt dominerar dessa samarbetsprojekt kommer att önska att mera av samarbetet sker inom ramen för Gemenskapens beslutssystem. () - den europeiska rymdorganisationen är ett viktigt samarbetsorgan både för vetenskaplig rymdforskning och för industriell utveckling på rymdområdet. Endast genom att gemensamt arbeta med teknikutveckling kan de europeiska länderna tillägna sig den praktiska rymdteknik som kommer att bli alltmer betydelsefull. Syftet är att utveckla en oberoende teknik för bemannade rymdfärder och rymdstationer. Svenska företag och forskare har goda förutsättningar att deltaga i ESA.s samarbete. Regeringens politik innebär emellertid att kostnadsandel i ESA-arbetet minskar. Vi förespråkar en aktivare medverkan som innebär att successivt ökar bidragsandelen till . COST (Corporation in the Field of Science and Technology) utgör ett institutionaliserat forskningssamarbee i , som ursprungligen skapades på initiativ av EG. Genom COST kan forskningsinstitutioner tillsammans arbeta med tillämpad forskning. Finansiering får de medverkande institutionerna själva svara för. EUREKA är ett program för FoU-samarbete mellan västeuropeiska industriföretag. Inom ramen för EUREKA kan företag som normalt konkurrerar arbeta tillsammans med ett specifikt utvecklingsprojekt som de sedan alla kan dra nytta av. Projekten måste vara civilt inriktade och omfatta avancerad teknik. De medverkande företagen förväntas själva finansiera sitt deltagande. FoU-samarbetet som finansieras inom ramen för EG ökar i betydelse. motsvarar EG:s budgetanslag till FoU-projekt ca . EG prioriterar bl. a. insatser inom kommunikation och informatik. Inom detta område återfinns ESPRIT-programmet (European Strategic Programme for Research and Development in ) som syftar till att utveckla konkurrensneutral teknologi på dataområdet. RACEprogrammet (Research and Development of in Europé) syftar till en standard för bredbandsdatakommunikation. BRITE-programmet (in for Europé) avser att förnya industriella metoder genom bl. a. nya material, laserteknik, CAD/CAM-tillämpningar och nya provningsmetoder. Vidare finns AIM- (Advanced Informatics in Medicine in Europé), DELTA(Developing European Learning through Technological Advance) och DRIVE- (Dedicated Road Infrastructure for Vehicle Safety in Europé) programmen som avser att nyttja informationstekniken inom medicin, utbildning och vägtransporter. Dessutom samarbetsprojekt inom energiområdet, marinteknologi och bioteknologi. Ett viktigt instrument för ökat vetenskapligt utbyte i är SCIENCE- Mot. (Stimulation de la Coopération Internationale et des Echanges nécessaires U7 aux Chercheurs Européens) programmet som syftar till ökat utbyte av forskare mellan olika medlemsländer. För en väl fungerande forskarmiljö så krävs det förutom de institutionella förutsättningarna också nätverk bestående av forskare med personliga relationer. En av förklaringarna till den amerikanska dominansen inom många vetenskaper är just de goda personliga kontakterna mellan forskare vid olika forskningsinstitutioner i olika delar av . Effekterna av det tekniska och vetenskapliga samarbetet är på mycket betydelsefulla. För svensk del är det mycket viktigt att våra företag och forskningsinstitutioner inte lämnas utanför. Grunden för nuvarande svenska möjligheter att delta i olika EG-program är ramavtalet mellan EG och EFTA-länderna. Detta medger dock inte något automatiskt svenskt deltagande i olika program utan en rätt för att be om speciella lösningar för svenskt deltagande. deltar i program bl. a. inom hälso- och sjukvårdsområdet, avfallsåtervinning och träteknik. är således svenska företag och forskningsinstitutioner utestängda från de allra flesta programmen. har emellertid beslutat att EFTA-länderna skal! kunna delta på projektnivå i ESPRIT, och . Möjligheterna till fullt deltagande på programnivå är emellertid ännu stängd. Svenskt deltagande i FoU-arbetet inom EG är viktigt. Målsättningen bör vara att kan delta på alla nivåer och på samma villkor som gäller för företag och forskningsinstitutioner inom EG. Särskilt beträffande produkter med kort livslängd kommer standarder att utvecklas inom gemensamma FoU-program. Det gör att företag som direkt deltar i programmen kan skaffa sig en marknadsledande position. För att deltagande på projektnivå skall vara praktiskt möjligt krävs likartade finansieringsregler i och EG. Det finns en risk att svenska företag betraktas som free-riders genom att låta sina dotterbolag inom EG utnyttja EG-finansiering för medverkan i olika projekt. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur ett svenskt stöd bör utformas som motsvarar det 50 %-iga gåvostöd som EG ger deltagare i europeiska samarbetsprojekt av detta slag. Det är glädjande att EG erbjudit att delta i SCIENCE-programmet. Detta deltagande kräver dock att särskilda medel ställs till projektets förfogande. Regeringen beräknar i propositionen kostnaden till ca 10 milj. kr./år . Därefter meddelar regeringen dock att den låter berörda myndigheter undersöka möjligheterna att finansiera svensk medverkan i programmet. Om regeringen anser att deltagande i SCIENCE-programmet är väsentligt bör regeringen återkomma med förslag till särskild finansiering. Ökade utlandskontakter är mycket väsentligt för att vidmakthålla kvaliteten vid svenska universitet. Under har den svenska akademiska världen i stor utsträckning riktat sina blickar mot de amerikan Det är mycket viktiga kontakter, men dessa hindrar inte Mot. ett ökat utbyte av både studenter och forskare inom . är det viktigt att uppläggningen av den högre utbildningen grundas på ett europeiskt synsätt. Det måste vara naturligt att svenska studenter beger sig till utländska universitet och att vi tar emot studenter från andra europeiska länder. Ett av de program som på lång sikt kommer att få störst betydelse för utvecklingen av akademiskt liv i är EG:s program för studentutbyte (European Community Action Scheme for the Mobility of University Students). Det ambitiösa programmet innebär i ett första skede att ca 30 000 studenter vid universitet inom EG skall få möjlighet att genomföra en del av sina studier vid ett utländskt universitet. Erfarenheterna från har varit så positiva att man beslutat fördubbla programmets omfattning. Inför 1990-talet är målsättningen att av alla studenter skall få möjlighet att studera utomlands under längre eller . Parallellt med ansträngningarna inom EG att öka studentutbytet pågår arbetet med att ge ömsesidigt officiellt erkännande åt olika akademiska examina. Det finns stor risk att svenska studenter inte kommer att kunna deltaga i . Beskeden från EG är ännu oklara. Frågan om en anknytning av EFA-länderna är föremål för överläggningar mellan EG och EFTA. För svensk del är ett av problemen att vissa akademiska kretsar inom framför tvivel beträffande kvaliteten på de svenska universitetsutbildningarna. Detta bör vara en allvarlig tankeställare inför framtida förändringar av den högre utbildningen i . För att ge svenska studenter tillträde till ER ASMUS-programmet måste regeringen intensifiera sina ansträngningar. UHÄ har beräknat kostnaderna för medverkan i till ca 5 milj. kr./år. Regeringen bör tillse medel blir tillgängliga om svensk medverkan i kan realiseras under kommande budgetår. Det är också viktigt att deltar i arbetet med att fastställa gemensamma examenskrav för vissa utbildningar. Det skulle t. ex. medge att svenska tandläkare kunde arbeta i olika . EG har även initierat det s.k. COMETT-programmet (Community Action Programme for Education and Training for Technology) för praktikutbyte. Svenska studenter har haft möjlighet till kortare praktiktjänstgöring inom flera västeuropeiska länder. Det finns, såsom regeringen, i propositionen, konstaterar, en fara för att tillgången till praktikplatser för svenskar nu minskar. Även på detta område krävs intensifierade svenska ansträngningar. Vad regeringen avser göra är oklart, i propositionen sägs att en viktig utgångspunkt är att ungdomsorganisationernas medinflytande bevaras. Vad detta konkret betyder framgår ej. Enligt vår mening är praktiskt fungerande utbytessystem som är attraktiva för de enskilda individerna det primära målet. Det måste kunna genomföras utan att hindras av eventuellt revirtänkande. De ovannämnda överläggningarna mellan EG och EFTA omfattar även en motsvarande anslutning beträffande COMETT. Praktiskt taget alla de miljöproblem som vi i står inför finns även i de andra industriländerna i . I flera fall, t. ex. beträffande luft- och havsföroreningarna, påverkas den svenska miljön direkt av andra länders miljöregler. Miljöproblemen i kräver drastiska åtgärder inte bara i utan framför allt i . I de socialistiska planekonomierna har mycket få åtgärder vidtagits för att skydda miljön. Dessutom förhindras den fria opinionsbildningen i kommunistdiktaturerna. För framtid är det mycket viktigt att de östeuropeiska länderna vidtar effektiva miljövårdsåtgärder. Inom finns det generellt sett en betydligt större miljömedvetenhet. skiljer sig dock beredvilligheten att vidta konkreta åtgärder mellan de olika medlemsländerna. Svårigheterna att träffa överenskommelser som gäller hela EG visades i samband med reglerna för avgasrening av bilar. Efter hand som systemet med majoritetsbeslut i ministerrådet blir mer allmänt kan man dock förvänta sig att fler övergripande miljöskyddsbeslut kommer att kunna fattas. Utformningen av regler inom EG kommer i många fall att vara styrande även för . De möjligheter till konsultationer och diskussioner som finns måste utnyttjas för att skapa regler som bättre skyddar miljö. Att inte är medlem i EG innebär dock att våra åsikter normalt får mindre tyngd. Den gemensamma jordbrukspolitiken inom EG är den mest kostnadskrävande samarbetsposten. Alla regeringar tycks vara överens om att det krävs förändringar i de nu gällande reglerna. har det dock varit omöjligt för att enas om några omfattande reformer. Att tre Medelhavsländer med tekniskt dåligt utvecklat jordbruk nu blivit medlemmar försvårar ytterligare arbetet inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Inom EG finns, liksom i , ett produktionsöverskott på jordbruksprodukter. Dessa måste avsättas på världsmarknaden eller minskas på annat sätt. Det finns många tekniska likheter mellan jordbruksregleringen inom EG och den som tillämpas i . I vissa viktiga hänseenden har dock det svenska jordbruket moderniserats och strukturrationaliserats i större utsträckning än inom EG. De svenska överskottskvantiteterna minskar dessutom . Ur denna synvinkel skulle det därför knappast medföra några omfattande problem varken för EG:s eller del om kunde deltaga i den gemensamma jordbrukspolitiken. Svensk export inom vidareförädlingsledet skulle underlättas. Successivt kan nu fiskare från alla medlemsländerna utnyttja större delen av havsområdena i anslutning till medlemsländerna. Utvecklingen har för svensk del inneburit bl. a. minskade möjligheter att nyttja de traditionella fångstområdena i . En tillämpning av inom detta område skulle kunna innebära ökade möjligheter till svenskt högsjöfiske Mot. 1987/88 men också ökad konkurrens i våra kustvatten. 12.13 Samarbete och avreglering inom transportsektorn Inom transportsektorn pågår nu ett flertal betydelsefulla avregleringar. har transportsektorn varit starkt reglerad i de flesta europeiska länder. Beträffande lastbilstransporterna kommer avregleringen att innebära en ökad konkurrens mellan åkeriföretag i olika länder, som de totala transportresurserna kommer att utnyttjas effektivare. Om inte kan uppnå avtal med EG som innebär att svenska företag kan bedriva trafik inom EG på samma villkor som företag från kommer svenska transportföretag att tvingas nyttja utländska lastbilar i större utsträckning. Vi måste därför vara beredda att anpassa oss till de regler som uppställdes inom EG. Även beträffande luftfarten sker det en avreglering. Den amerikanska avregleringen av luftfarten har lett till omstrukturering av flygtrafiken som allmänheten gynnats av sänkta biljettpriser. En delvis liknande utveckling kan förutspås inom EG. Avregleringen av flygtrafiken inom EG har främst avsett regionala linjer. Dessa nya regionala linjer kommer dels att generera ny trafik, dels avleda en del trafik från existerande rutter mellan länderna. Denna trafik kommer att gynna uppkomsten av några stora nyckelpunkter för den europeiska flygtrafiken. Detta är en faktor som kommer att öka konkurrensen för bl. Det är viktigt för SAS:s framtid att bolaget i alla avseenden kommer att betraktas som ett flygbolag inom EG. Detta kommer att ställa krav på och att genomföra liberaliseringar motsvarande de som sker inom EG. För svensk sjöfart är det av avgörande betydelse att dess konkurrenssituation inte ytterligare försämras. måste aktivt tillse att svenska fartyg och rederier inte utsätts för diskriminering till följd av konkurrensreglernas tillämpning eller en framtida liberalisering av inrikes- och kusttrafiken. Svensk sjöfartspolitik måste såldes utformas så att den ansluter till . 12.14 Samordning på Radio- och TV-området Ett uttalat syfte i vitboken är att skapa ett radio- och TV-område som täcker hela Gemenskapen. Det betyder att de existerande nationella regler som inskränker eter- och kabelmedias verksamhet ersätts av gemensamma regler beträffande bl. a. reklamens utformning och omfattning. Ett land skall inte kunna förhindra vidaresändning av sändningar från ett annat medlemsland om dessa uppfyller EG-reglerna. Inom EG-parlamentet pågår ett arbete med att utarbeta gemensamma regler.