mot · GB02Fi404 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi404 av () om företagens uppgiftslämnande Det mycket omfattande uppgiftslämnandet innebär en besvärande belastning för företagen. Särskilt utsatta är små och medelstora företag, vilka arbetsmässigt drabbas förhållandevis hårdare än större företag med tillgång till datateknik och andra tekniska hjälpmedel och stora personalresurser. För något större företag avdelas särskild personal att svara för uppgiftslämnandet och företagsägaren/företagsledaren belastas inte personligen såsom ofta är fallet i de mindre företagen. De insamlade uppgifterna används för tillståndsprövning, kontroll, redovisning av skatter och avgifter, statistik och samhällsplanering m. m. Uppgiftslämnandet är mycket arbetskrävande och kostar företagen åtskilliga miljarder kronor. Det skapar också sekretess- och integritetsproblem. Även myndigheterna skulle ha fördelar av att begränsa och rationalisera uppgiftshämtandet. Det skulle ge högre kvalitet och myndigheterna kan spara pengar. Det är dessutom en stor olägenhet att företagen tvingas lämna samma uppgifter vid ett flertal tillfällen och till allt fler mottagare under ett verksamhetsår. Orsaken härtill är att ett stort antal statliga och kommunala myndigheter anser sig ha ett successivt ökande behov av upplysningar om näringslivet. Många skäl talar för en samordnad insamling av åtminstone de s. k. basuppgifterna. En tänkbar lösning är att låta en myndighet svara för insamlandet av alla basuppgifter. Alla övriga myndigheter såväl statliga som kommunala bör sedan hänvisas till denna instans, vilket skulle innebära att företagen befriades från skyldigheten att vid upprepade tillfällen under lämna dessa uppgifter åt olika håll. Exempelvis bör få uppdraget att insamla basuppgifterna. Företagen bör förslagsvis få upprätta vad man kan kalla en uppgiftsdeklaration då företagen har att inge den ekonomiska deklarationen. Därigenom bör företagens skyldighet att lämna dessa uppgifter anses fullgjord. Under verksamhetsåret skall företagen icke få besväras med utlämnandet av uppgifter som redan finns i uppgiftsdeklarationen. Av detta skäl bör det föreskrivas att alla övriga myndigheter utan för länssstyrelsen skall vara skyldiga att vända sig till för att få Mot. del av upplysningarna i uppgiftsdeklarationen. De ovan föreslagna åtgärderna bör kompletteras med en särskild instruktion för länsstyrelsernas användande och utlämnande av de insamlade uppgifterna. Det måste stå klart för alla berörda parter till vilka ändamål uppgifterna i fråga får användas och utnyttjas och eventuellt av vem! Det bör därför undersökas huruvida det är möjligt att införa den ovan angivna formen av uppgiftsdeklaration. Därjämte bör utarbetas förslag till särskilda regler för vidarebefordran av uppgifter till andra myndigheter. Myndigheternas uppgiftsinhämtande bör regleras Den offentliga förvaltningens metoder att inhämta uppgifter från företagen bör ändras och myndigheternas befogenheter att kräva uppgifter bör begränsas. Uppgiftskraven på företagen har blivit så omfattande att uppgiftsplikten blivit synnerligen betungande. Erforderliga resurser för uppgiftslämnandet måste ju i praktiken tas från produktionen. Uppgiftsplikten i dess nuvarande form har således tilldelat företagen en tjänande roll som i längden minskar effektiviteten i systemet myndighet och företag som helhet. Denna utveckling måste brytas genom att riksdag och regering fastställer mer snäva restriktioner för myndigheternas uppgiftsinhämtande. Det bör därför undersökas närmare hur myndigheternas befogenheter att skapa uppgiftskrav på företag är utformade. Är dessa befogenheter alltför vittgående och omfattande bör erforderliga begränsningsregler för myndigheternas uppgiftsinhämtande utarbetas. Det bör vidare övervägas om inte företagen även bör ges bättre rätt att anföra besvär mot onödigt betungande uppgiftskrav samt mot en för det enskilda företaget sammantaget alltför betungande uppgiftsplikt. Sammanfattningsvis bör såväl offentlighetsprincipen som sekretesslagen i dessa avseenden bli föremål för översyn. Vidare måste en särskild datalag stiftas, innehållande regler om vilka uppgifter myndigheterna får samla in och hur länge dessa får bevaras. Slutligen bör det ingå i lagen en bestämmelse av innebörden att företagen måste ge sitt samtycke innan en myndighet överlämnar informationen vidare till en annan myndighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att begränsa de totala samhällsekonomiska kostnaderna för uppgiftslämnandet med beaktande av vad som anförts i motionen.