mot · GB02Jo735 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo735 av () om miljöpolitiken Förvalta istället för att förbruka Resursanvändning och energiutnyttjande måste planeras och genomföras på ett sådant sätt, att jordens begränsade resurser förvaltas i stället för att förbrukas. Omtanken om både nu levande och kommande generationer kräver att skador på miljön förhindras och redan drabbade miljöområden i största möjliga utsträckning återställs. Eftersom miljöproblemen går över nationsgränserna måste den internationella opinionen för miljövård kraftigt stärkas, uppmuntras och påverkas. Den mänskliga aktiviteten påverkar miljön. Ökad kunskap och utvecklad teknik, inte minst inom det kemiska området har medfört en miljöpåverkan som utgör ett hot för djurs och växters existens. Den kristna synen på människan som förvaltare och vårdare skapar medvetande om den hänsyn och det ansvar som är en förutsättning för en framsynt miljöpolitik. Målet måste vara en teknikutveckling som långsiktigt inte skadar naturen. En sådan målsättning innebär krav på en omfattande utveckling och förändring av tekniken inom flera områden. Tillgång till frisk luft, rent vatten, hälsosamma livsmedel och oförstörd natur utgör en självklar del av de mänskliga rättigheterna. En giftfri, biologiskt riktig och kvalitativt fullvärdig livsmedelsproduktion bör eftersträvas. Om miljöförstörelsen skall kunna hejdas krävs en vilja hos individen att ta sitt ansvar för förvaltning av jordens tillgångar. Dagens centraliserade beslutsfattande som försvårat för individen att ta ansvar för samhällsutvecklingen, måste brytas och ersättas med reella möjligheter för medborgarna att själva delta i beslutsprocessen. Skolans undervisning måste också klargöra människans ansvar för miljön och ge kunskaper som behövs för att hon skall kunna ta detta ansvar. krävs en konkret miljölagstiftning som avskräcker från miljöbrott och gör dem företagsekonomiskt olönsamma. Olika åtgärder måste vidtas för att komma tillrätta med försurningen och giftutsläppen i luft och vatten. Försurningen är ett mycket allvarligt miljöproblem. Den förorsakar fiskdöd, vegetationsutslagning, utlösning av giftiga metaller i vattnet. . Chadwick vid hävdar att är ett av de Mot. länder som är mest känsligt för utsläpp av svaveldioxid eftersom vi har ett Jo735 tunt jordlager och hårda bergarter. Den viktigaste försurningskällan vid sidan av svaveldioxid är kväveoxider. Försurningens påvisbara följder är, när det gäller vårt ytvatten, att närmare 20 000 sjöar och 9 rinnande vatten är så försurade att de behöver kalkas för att hållas vid liv. Vetskapen om detta har medfört att vi genom olika åtgärder reducerat de inhemska utsläppen när det gäller svaveldioxid med i det närmaste . Trots detta har vi inte nått ned till en nivå på utsläppen som naturen långsiktigt kan ta emot utan att skadas. För att nå detta bör svavelutsläppen reduceras med . Merparten av svavelnedfallen som förorsakar vår försurning kommer från utlandet. De länder som levererar mest svavel via luften till är , , och . och har visat minst intresse att reducera sina utsläpp. Det är därför angeläget att intensifierar sina ansträngningar att få dessa länder att ansluta sig till 30procentklubben, dvs. att minska svavelutsläppen med mellan och . Omtanken om vår miljö kräver att speciellt dessa två länder mycket radikalt reducerar sina utsläpp. När det gäller borde ett tekniskt-ekonomiskt samarbete kunna påskynda denna utveckling. borde här kunna erbjuda lån med fördelaktiga amorterings- och räntevillkor för satsningar som reducerar svaveldioxidutsläppen. Svensk reningsteknik skulle generera bättre miljö och nya arbetstillfällen i såväl som . Människor drabbas också av miljöföroreningarna. Undersökningar har visat att en lång rad sjukdomar, exempelvis kroniska luftvägssjukdomar, allergier och lungcancer, har ökat som en direkt följd av miljöföroreningarna. Därmed tas en ökande andel av sjukvårdsresurserna i anspråk på grund av en slapp miljöpolitik. Skogsdöden ute i anses bero både på försurning och luftföroreningar. Förutom svaveldioxid är det fråga om kväveoxider i höga koncentrationer. Kväveoxider bidrar inte bara till syrabildningen utan är också utgångsämne för ozon som bildas genom reaktion med luftens syre i närvaro av ljusenergi och kolväten. Också i vårt land ökar skogsskadorna dramatiskt. Detta får inte passivt registreras. Även om de svenska skogsskadorna är av begränsad omfattning i förhållande till , måste kraftfulla åtgärder vidtas. Merparten av kväveoxiderna i kommer från bilarna. De svarar för av utsläppen. Beslutat handlingsprogram förutsätter en reduktion av kväveoxiderna fram , räknat från utsläppsnivån . Redan denna alltför låga målsättning är i fara. ökade kväveoxider från bilismen i stället för att minska. De inhemska utsläppen av kväveoxider borde minska med hälften . Det räcker då inte med de åtgärder som kommer att vidtas i bilparken som en följd av den nya bilavgaslagen. Det är angleäget att stimulera att en större andel av de tyngre godstransporterna förs över från dieseldrivna fordon till spårbunden trafik. Avgaslagen kommer, beroende på bilparkens livslängd, att få full effekt 6 först , eftersom katalytisk avgasrening sannolikt en dast i begränsad omfattning kommer att installeras på äldre bilar om inga Mot. Man kan räkna med att det kostar ca . förse en personbil med katalytisk avgasrening. I en särskild kds-motion föreslås en befrielse från bilskatt under förslagsvis , eller motsvarande bidrag, för att stimulera ägare till äldre bilar att eftermontera katalytisk Åtgärder behöver också vidtas för att minska utsläppen från den tunga buss- och lastbilstrafiken. Bestämmelser om avgasrening för dieseldrivna lastbilar och bussar bör införas. Undersökning visar att kväveoxidutsläppen minskar vid sänkt hastighet. En sänkt hastighet på våra vägar skulle då minska föroreningarna. Det finns uppskattningar om att en sänkning av hastigheten på våra motorvägar samt en sänkning av hastigheten med där hastighetsgränsen nu är , skulle minska kväveoxidutsläppen med . Hastigheten på vägarna bör begränsas till högst . För att återställa balansen i de försurade vattendragen måste kalkning till. Regeringens kalkningsprogram förutsatte att kalk skulle spridas i våra sjöar och våtmarker. I praktiken blev spridningen endast kalk . Av de 20 000 försurade sjöarna har kalkats. För att nå upp till programmets målsättning bör bidragsprocenten höjas så att egeninsatsen begränsas till . Vidare bör avsätta personalresurser för information och rådgivning till berörda markägare och intressenter, så att kalkningarna snabbt kommer att omfatta flera sjöar. Anslaget för åtgärder mot försurningen bör höjas med 47 miljoner till 210 miljoner. I övrigt bör följande åtgärder komma till stånd enligt kds: Det nuvarande gränsvärdet för svavelinnehållet i tjock eldningsolja är . Det bör reduceras till . Länsstyrelserna får i uppdrag att utarbeta handlingsprogram mot försurningen, bl. a. med kravet om nedskärning av de totala svavelutsläppen i länet som målsättning. Försurande kvävegödselmedel inom jord- och skogsbruket ersätts successivt med icke-försurande gödselmedel. Speciell uppmärksamhet måste ägnas åt försurande effekter av kalhuggning och övriga avverkningsmetoder samt möjligheterna att motverka försurningen genom ett ökat inslag av lövskog. Utveckling av teknik för att ytterligare minska utsläppen av försurande kväveoxider prioriteras. Landets kommunala reningsverk bör övergå till kalkfällning i det s. k. tredje steget. Fortsatt arbete med internationella överenskommelser för att begränsa försurningen. Redan nu bör 200 milj. kr. dessutom anvisas för krediter till länder vilkas utsläpp försurar svensk natur, men som själva inte anser sig ha resurser att vidta åtgärder. Svensk reningsteknik exporterad med miljösubventioner till vore t. ex. en mycket effektiv satsning i kampen mot försurningen, som både skulle generera bättre miljö och nya arbetstillfällen i såväl som . Diplomatiska påtryckningar på måste inten sifieras för att de försurande utsläppen skall minska. Om sådana åtgärder Mot. inte ger resultat måste man uppta förhandlingarom att införa miljötullar på Jo735 sådana varor som konkurrerar ut svenska varor som belastas med kostnader för rökgasrening. Alla möjligheter att spara energi tillvaratas. Det är självklart det renaste och billigaste sättet att motverka försurningen. Giftfria livsmedel levande jordbruksmiljö Målsättningarna för kds livsmedelspolitik är bl. a.: o biologiskt fullvärdiga giftfria livsmedel o miljövänlig, energi- och råvarusnål produktion o djurvänlig animalieproduktion i mindre enheter Det nuvarande jordbruket påverkar miljön i negativ riktning främst genom användningen av bekämpningsmedel och näringsläckage från konstgödsel och stallgödsel som tillförs åkrarna och i för stora mängder. Via en avvecklingsplan för kemiska bekämpningsmedel och konstgödning skall våra svenska livsmedel mera motsvara en växande efterfrågan på biologiskt fullvärdiga, giftfria livsmedel. a. sker detta med hjälp av stegvis höjda avgifter på bekämpningsmedel och konstgödsel. Dessa resurser slussas över till uppbyggnaden av ett biologiskt jord- och skogsbruk. Detta utvecklas närmare i en separat motion. har det använts större kvantiteter kemiska bekämpningsmedel i privata trädgårdar, parker och liknande än inom hela trädgårdnäringen och skogsbruket. Det kan förefalla något märkligt när det rått en till synes samfälld uppfattning att giftspridning i naturen skall begränsas så mycket som möjligt. Kds har påtalat detta i tidigare motioner. har kemikalieinspektionen ingripit och meddelat förbud att använda de flesta preparat som tidigare kommit till användning. Det är bra. Kds säger också nej till spridning av bekämpningsmedel över skog och mark från luften, detta på grund av att bekämpningsmedel som sprids från flygplan till följd av vindavdrift kan hamna långt utanför målområdet. 1985 flygbesprutades 56 ha skogsmark vilket skall jämföras med slutet av då omkring 30 000 ha besprutades. Redan på ett tidigt stadium motsatte sig kds tillkomsten av i , Kumla, dels beroende på den olämpliga placeringen i en tätbefolkad jordbruksbygd, dels beroende på bristfällig förbränningsprocess. Kds motsätter sig bestämt att miljöfarliga ämnen, som vid förbränning kan ge upphov till dioxiner och dibensofuraner eller likartade ämnen, skall destrueras genom förbränning. Kds förordar i stället att skall satsa på alternativa lösningar, förslagsvis kemisk nedbrytning. Teknik för kemisk nedbrytning av miljöfarligt avfall finns redan kom mersiellt tillgänglig i . Kemisk nedbrytning är billigare än förbränning Mot. 1987/88 och dessutom säkrare eftersom den ej kan ge upphov till dioxiner och lik- Jo735 nande ämnen. Dioxinförekomst har konstaterats i bl. a. krabbor på , östersjölax och vätternröding. I dessa fall anses förekomsten bero på massaindustrin. Dioxinutsläppen har annars främst kopplats till bilismen, förbränningsanläggningar samt järn- och stålverk. Dioxin, som är ett av de farligaste gifter som någonsin framställts blev känt i samband med Seveso-katastrofen i . har ett stort antal kommuner börjat bränna sina sopor. Man försöker därmed både att klara de växande avfallsbergen och ta vara på sopornas energiinnehåll för att producera fjärrvärme. Ur miljösynpunkt är förbränning av osorterade hushållssopor med befintlig teknik en otillfredsställande metod. Vid sopförbränningen frigörs stora mängder tungmetaller, som via rökgaser når växtlighet, djur och människor. Mängden tungmetaller som på detta sätt släpps ut kan vara upp till ett hundra gånger större än vid förbränning av den sämsta sortering kol, räknat per viktenhet och räknat per energienhet upp till ett större. Det finns ingen känd metod att avskilja förgasat kvicksilver ur rökgaserna. Cirka hälften av allt kvicksilver som släpps ut i kommer från sopförbränning. förbrändes i det närmaste hälften av sopmängden. Energimängden motsvarade olja. Trots förbättrad reningsteknik innehåller rökgaserna sammantaget stora mängder miljöfarliga ämnen. Man räknade tidigare med att ca kvicksilver släpptes ut i luften vid förbränning av hushållssopor. Detta bör reduceras avsevärt med batteriinsamlingarna. Det är mycket viktigt att kommunernas energiplaner utformas så att energisparande åtgärder prioriteras, och att sopförbränning för fjärrvärmeproduktion minimeras i befintliga anläggningar med otillfredsställande rökgasrening. Sophantering måste inriktas på källsortering, återvinning och kompostering av det organiska avfallet. När det gäller att ta till vara energiinnehållet i resterande bränslefraktion, pågår flera försök med ny teknik. Regeringen bör utforma ett åtgärdsprogram för källsortering av hushållsavfall. På det sättet skulle papper, glas, metaller, plast och textilavfall kunna återvinnas. Kommunerna måste ta på sig ett större ansvar i återvinningsarbetet. finns det kommuner som begränsar sin återvinning till endast pappersinsamling. Ett allvarligt miljöproblem är förbränning av spillolja. Spillolja innehåller substans som kan vålla skada på hälsa och miljö och är enligt gällande lagstiftning miljöfarligt avfall. Trots detta återanvändes stora mängder spillolja med eller utan enklare förbehandling som bränsle. Detta är direkt olagligt på grund av de luftföroreningsutsläpp förbränningen medför. uppgeratt ca spillolja produceras i . Ca utgörs av smörjoljor, som förutom giftiga tungmetaller som bly, barium, koppar och zink innehåller en hel del cancerogena ämnen, t. ex. polycykli Den mest miljöfarliga delen är ca skär-, vals- och Mot. transmissionsoljor, som förutom tungmetaller och cancerogena ämnen Jo735 också innehåller stora mängder organiskt bundet klor. Det är angeläget att lagstiftningen beträffande förbränning av spilloljor blir tydligare och att åtgärder sätts in för att spilloljor upparbetas och återanvänds. Tillsynsmyndigheterna bör skaffa sig överblick över problemets karaktär och omfattning. Ozonlagret i stratosfären minskar. Störst är uttunningen i polartrakterna. Modellberäkningar visar att utsläpp av freon förorsakar uttunning av ozonlagret. Ozonlagret i stratosfären skyddar livet på jorden från alltför höga doser av den skadliga ultravioletta strålningen av solljuset. Både människor, djur och växter drabbas. I beräknas förbrukningen av freon till ca . innebär att produktionen skall frysas vid nivå för att sedan minska . Utifrån vårt geografiska läge hade det varit påkallat att ambitionsnivån varit högre. bör därför vara pådrivande i att utveckla teknik utanför freonanvändning. Åtgärder som bör vidtas för att minska användningen av freoner utvecklas närmare i en separat kdsmotion. kolväten beräknas släppas ut vid tankning av bilar. finns ett system som suger tilllbaka bensinångorna till bensinstationens tankar. Det innebär att pumpmunstycket förses med en muff som vid tankningen sluter tätt om bilens bensinrör. Bensinångorna sugs tillbaka ner i stationens bensintank i stället för att komma ut i luften. av ångorna går då tillbaka till systemet. Utsläppen av bensinångor skadar människor och natur på flera sätt. Direkt inandning av bensen och andra kolväten är cancerframkallande och blodskadande. Bensinångor ger också liknande neurologiska effekter som lösningsmedel, bl. a. ökad trötthet och försämrad koncentrations- och reaktionsförmåga vilket kan vara speciellt allvarligt i samband med bilkörning. Vidare bidrar kolväten via oxidantbildning verksamt till skador på skog och annan vegetation. I en särskild kds-motion föreslås ändring i lagstiftningen så att bensinbolagen vid nyanläggning eller besiktning av befintlig bensinstation åläggs att installera återföringssystem för bensinångor. Vid flera av de miljöskandaler som avslöjats har det visat sig mycket svårt för de drabbade att få ekonomisk ersättning. Därför vill kds införa en lagstiftning som ålägger alla som bedriver miljöfarlig verksamhet att teckna en miljöskyddsförsäkring som skyddar tredje man på samma sätt som bilar måste hållas trafikförsäkrade. Kds menar att dessa miljöskydds försäkringar bäst administreras av försäkringsbolagen, som på vanligt sätt Mot. 1987/88 bedömer riskerna och sätter premien därefter. När många miljöbrott uppdagas är de ansvariga inte sällan svåra eller omöjliga att ställa inför rätta. De kan ha lämnat landet eller gått i konkurs. Detta hände t. ex. i fallet BT-Kemi i , där ledningen förde över bolagets tillgångar till det danska moderbolaget och satte BT-Kemi i i konkurs. Därför vill kds att en miljöfond skall byggas upp i statens regi för att kunna bekosta sanering efter miljökatastrofer där någon ansvarig inte längre finns tillgänglig eller inte har de nödvändiga ekonomiska resurserna. Ersättning skall vidare utgå från fonden till skadelidande, då ingen kan göras ansvarig för skadan, men det ändå är uppenbart att skadan beror på miljöfarlig verksamhet. De industrier som bedriver miljö- och hälsofarlig verksamhet skall bygga upp fonden till en nivå på 100 milj. kr. Förslagen utvecklas närmare i en separat kds-motion. Miljöbrott är en synnerligen osympatisk form av ekonomisk brottslighet, som kan ge skadeverkningar generationer framöver från tidpunkten för brottet. Till beivrande av miljöbrott behövs en lagstiftning som avskräcker presumtiva miljöbrottslingar. Landets åklagare måste därvid få tillgång till lagar som möjliggör fällande domar utan uppenbart orimliga krav på bevisföring. Mildare miljöbrott faller under miljöskyddslagen och grövre miljöbrott under 13 kap. 8:e paragraf. Preskriptionstiden för brott mot miljöskyddslagen är . Detta är en alltför kort preskriptionstid då det ofta kan förflyta från tidpunkten för ett miljöbrott till dess det upptäcks. Det tog t. ex. innan de nedgrävda gifttunnorna i upptäcktes. Mot denna bakgrund vill kds att preskriptionstiden för brott mot miljöskyddslagen förlängs till inte minst med tanke på att många miljögifter är cancerframkallande och det kan ta 15 från exponeringstillfället innan cancer uppträder. Om man gör en vårdslös omkörning i trafiken är man straffansvarig även om det inte händer något. Kör man bil berusad är man också straffansvarig oberoende av om man orsakar en olycka eller inte. Gräver man ned tusentals gifttunnor i och förorenar teckomatorpsbornas inandningsluft med skadliga ämnen går man däremot fri från fällande dom. Detta emedan det för en fällande dom enligt paragrafer (vårdslöshet med gift, resp. miljöbrott) krävs att allmän fara och konkret fara styrkes. Detta är ofta en omöjlighet på grund av att många miljögifter har smygande effekter cancer, allergier, genetiska skador etc. som visar sig först oerhört efter det att sådana gifter släppts ut i miljön. Kds vill därför att miljöbrott i mening bevisföringsmässigt skall jämställas med vårdslöshet i trafiken och/eller rattfylleri. För en fällande dom för miljöbrott skall räcka att åklagaren styrker att en icke tillåten förorening av miljön begåtts. Vad som är tillåtet i miljön är Mot. 1987/88 angivet i miljöskyddslagens tillåtlighetsregler. Rättshjälpen för enskilda i miljömål har urholkats ytterligare under förra mandatperioden 19821985. Kds anser att den enskildes rättssäkerhet på miljöområdet kraftigt måste förstärkas. Rättshjälpen skall täcka miljöoffrens skäliga kostnader, även för tekniska utredningar och annan experthjälp. Samma sak gäller personer som drabbats av yrkesskada eller läkemedelsskada. Enligt lagen om kemiska produkter som gäller fr. o m. åligger det tillverkaren/importören att inför kemikalieinspektionen bevisa att en vara är ofarlig för att den skall få marknadsföras. Den toxikologiska dokumentationen som ligger till grund för registrering av bekämpningsmedel och andra kemiska preparat hos kemikalieinspektionen härstammar vanligtvis från kommersiella testlaboratorier. Det har avslöjats att flera av dessa laboratorier fuskat med testerna. Djur som fått cancer av vissa preparat har bytts ut mot friska djur, analysprotokoll har förfalskats m. m. Först när från statsmakten fristående miljöorganisationer påpekat dessa missförhållanden har den tidigare produktkontrollnämnden ingripit och stoppat preparat som registrerats på basis av förfalskade undersökningsresultat. Med tanke på detta bör den toxikologiska dokumentationen, som ligger till grund för registrering av bekämpningsmedel och andra miljöfarliga varor, vara tillgänglig för allmänheten. saknar allmänheten och miljöorganisationer möjlighet att göra egna bedömningar eftersom de inte har tillgång till uppgifterna då de är sekretessbelagda. Mycket talar för att ett självständigt produktregister som är mera tillgängligt bör återinföras. I ett sådant sammanhang bör även sekretessreglerna och verksamhetsformerna ses över. Enligt regeringens förslag erhåller kemikalieinspektionen ytterligare 3 milj. kr. i sitt arbete med halveringsprogrammet avseende bekämpningsmedel i jordbruket. Kemikalieinspektionen hade behövt ytterligare medel för att avföra de bekämpningsmedel som används utan att erforderlig toxikologisk dokumentation föreligger. Kemikalieinspektionen och naturvårdsenheter borde söka skapa klarhet i vart använda kemikalier tar vägen. Kemikalier som går in i produktionen går också ut någonstans. Har man ett grepp om vart ämnena tar vägen är det lättare att dra riktiga slutsatser om hur de påverkar vår miljö. Företagen bör i sin årsredovisning komplettera det ekonomiska bokslutet med en miljöredovisning. Tillräckliga resurser till miljötillsynen Den tillsyn över miljön som utövas av naturvårdsenheter lider av svår resursbrist. växer arbetsbelastningen på länsstyrelsernas natur- ' Många länsstyrelser har inte ens personalresurser för Mot. att kunna sammanställa sina ofta alarmerande uppgifter och göra dem till- Jo735 gängliga för beslutsfattarna. Det har varit dålig ekonomi att skära ner och länsstyrelsernas möjligheter att fullgöra de uppgifter ålagt dem. Miljötillsynen borde i stället fått alla de resurser som behövts för en effektiv tillsyn och undantagits från schablonmässiga besparingsprinciper. Enligt kds mening bör länsstyrelsernas resurser förstärkas med i snitt tre handläggare per länsstyrelse. Förutom den ovan nämnda rådgivningen i kalkningsärenden behövs resurser för handlingsprogram mot försurningen och i övrigt tillsyn och rådgivning till företag och kommuner för att få till stånd en bättre miljö. Den i propositionen föreslagna förstärkningen anser därför vi kristdemokrater otillräcklig. I en särskild kds-motion föreslås att förstärkningen blir 30 milj. kr. Bevara de orörda älvarna De outbyggda norrlandsälvarna är en oersättlig miljöresurs som måste bevaras. Vattenkraftsutbyggnaden måste i stort sett vara ett avslutat kapitel när effekt har uppnåtts. Kärnkraftsavvecklingen används av intressenter för mer vattenkraftsutbyggnad som argument för att exploatera och/eller älv. älv har sällan debatterats eftersom den delvis är en gränsälv. Av de större älvarna återstår också . Mycket talar för att trycket för en utbyggnad av någon eller några av dessa älvar kommer att öka ju närmare vi kommer tidpunkten då det sista kärnkraftverket avvecklas. Därför bör redan nu klassas som nationalälv, eftersom den har flera unika kvaliteter. Den rinner upp i och och ingår i ett unikt vattensystem som utgörs av , , och älvar. I havet kan man spåra långtgående förändringar på grund av den mänskliga aktiviteten. Minskningen av gråsäl i från flera hundratusen till endast några tusen är ett exempel på vad aktiviteten med persistenta gifter kan betyda. Andra djurarter som drabbas hårt är havsörn, tumlare och utter. Samtliga dessa djur lever av fisk. Industriella avfallsprodukter innehåller metaller, klorerade organiska ämnen, olja och oljeprodukter. Det finns mängder av sådana ämnen i havet och vi vet inte vilken påverkan de har på miljön. Klorförbrukande processindustrier skall ha slutna avlopps- och avfallssystem. Några utsläpp av klorföreningar till vattendragen från massaindustrin bör i princip inte tillåtas efter 1992.