mot · GB02Sf285 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf 285 av m. fl. (s) om försäkringskassornas ADB-utrustning Socialförsäkringens ADB-system är ett av landets största centrala ADBsystem och har hela svenska folket som kundkrets. Till centraldatorn på RFV:s datacentral i är landets 26 allmänna försäkringskassor med 441 lokalkontor uppkopplade med kommunikationslinjer och terminaler. Försäkringskassorna skall, enligt lagen om allmän försäkring, fatta beslut i försäkringsärenden. Nästan alla dessa ärenden måste passera genom centrala ADB-systemet. Socialförsäkringens ADB-system utformades i slutet av 60- och genom den s. k. . har både ADBtekniken och socialförsäkringen genomgått stora förändringar. fördes allt fler av samhällets stödformer över till socialförsäkringen. Totalt tillkom åtta nya stödformer, t. ex. bidragsförskott, barnbidrag, utbildningsbidrag, kontant arbetsmarknadsstöd m. fl. Denna ökning i ärendemängd, nytillkomna ärenden, regelförändringar m. m. har lösts genom påbyggnader, akuta anpassningar av ADB-rutiner m. m. i det centrala ADB-systemet. har inte någon förnyelse eller motsvarande utökning av de lokala kontorens terminalutrustning skett. Under har kassorna i sina anslagsäskanden påtalat brister i ADBsystemen, bl. a. behovet av fler terminaler. T. ex. inom allmänna försäkringskassa har bristen på terminaler medfört en ohållbar arbetssituation efter genomförandet av kompensationsnivåreformen . Reformen innebär att fler uppgifter måste rapporteras in för varje ärende i terminal på de lokala kontoren. Många kontor rapporterar en dubblering av antalet transaktioner. Som jämförelse kan också nämnas att det totala antalet transaktioner i var 1,7 miljoner jämfört med 2,7 miljoner för . Tillgången på terminaler vid de 56 kontoren inom allmänna försäkringskassa innebär i genomsnitt 10 användare per terminal. Denna siffra varierar mellan 8 och 17 användare per terminal. Detta i kombination med den stora ökningen transaktioner har medfört att användarna köar framför terminalerna. Svarstiderna, som vid högtrafik uppgår och i normalfallet , upplevs då som mycket stressande. Arbetet blir ineffektivt eftersom mycket tid går åt till köande och de anställda mår dåligt genom den stress de utsätts för med ökad sjukfrånvaro som följd. Dessutom försämras service till medborgarna eftersom tillgång till in- Mot. formation till och från ADB-systemet är en nödvändighet för att ge en god Sf285 I det moderna samhället väntar sig medborgarna dessutom att få snabba svar och tar för givet att varje handläggare på kontoren har en terminal på skrivbordet. På t. ex. arbetslöshetskassorna har nästan varje handläggare en terminal. Inom offentliga sektorn satsar man på att rationalisera och effektivisera arbetet med bl. a. ett väl fungerande ADB-stöd inom arbetsmarknadsverket, , posten m.fl. De olika utredningar som bedrivits angående socialförsäkringens ADB-system har inte lett till något förbättrat ADB-stöd vid lokalkontoren. Behovet av terminaler för att kunna utföra arbetet på ett effektivt sätt har fått stå tillbaka i avvaktan på nya utredningar. De senaste utredningarna, FAS 90 och terminalutbytesprojektet, har lagt förslag om utbyte och utökning av terminaler samt förslag till ny uppbyggnad av ADB-strukturen. Dessa förslag innebär visserligen förbättringar mot dagsläget men ovan beskrivna arbetssituation kräver åtgärder omgående. I årets budgetproposition har stora prutningar gjorts när det gäller RFV:s äskande om ADB-utrustning, som till stora delar omfattar medel för terminalutökning. Som skäl anges att FAS90:s kommande slutrapport avvaktas. Det är med hänvisning till vad som ovan beskrivits, ohållbart att ytterligare försena en oundviklig anskaffning av fler terminaler till försäkringskassorna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare terminaler till försäkringskassornas lokalkontor. () ()