mot · GB02So642 · 1988-01-26 00:00:00 — Bostadsbidragen bör i detta inkomstprövas mot familjens inkomst efter skatt, ej mot bruttoinkomsten, och bidragens konsumtionsstyrande effekt minska genom att en mindre del av bidraget knyts till boendekostnaderna. Förslaget bör vidare innehålla en plan för hur bostadsbidragen för merparten av bidragstagarna successivt skall ersättas med andra åtgärder utan marginaleffekt. Målet bör vara att barnfamiljer som betalar skatt inte skall behöva uppbära inkomstprövade bostadsbidrag. De barnfamiljer som behöver inkomstprövade bidrag skall inte behöva betala skatt. Nej till (s)-modell för föräldraförsäkringen I samband med barns födelse kan man få föräldrapenning, som betalas ut till endera av föräldrarna. Hel föräldrapenning är lika stor som den sjukpenning som erhålls vid sjukdom och betalas ut . är föräldrapenningen lika stor som den s. k. garantinivån, från . Den som inte är sjukpenningplacerad eller har mycket låg sjukpenning erhåller garantinivån . under alla de . För att få föräldrapenning enligt sjukpenningnivån måste man ha varit sjukpenningsplacerad över garantinivån i minst innan barnet beräknas födas. Detta innebär att många föräldrar som fortfarande studerar eller inte har (fått) arbete vid graviditetens början endast får ersättning enligt garantinivån. Reglerna innebär vidare att föräldrar som väntar ny nedkomst innan det första barnet blir får den föräldrapenning de hade för det första barnet, även om de inte hunnit arbeta eller arbetat i samma utsträckning som tidigare mellan barnen. Föräldrapenningen varierar mellan lägst . och som högst . och kan vara en av många bidragande orsaker till att många föräldrar skjuter på graviditeten tills de fått ett heltidsarbete eller går upp från deltid till heltid då ett barn väntas. Socialdemokraterna har förklarat att de avser att utvidga föräldraförsäkringen enligt inkomstbortfallsprincipen till . Detta skulle innebära att de brister som vidlåder nuvarande regler skulle förstärkas och att stora orättvisor skulle kunna uppstå. Föräldrapenningen skulle då - med priser - kunna variera mellan som lägst . och som högst . för de 18 månaderna. Föräldrar som inte är inne i systemet genom att ha ett bra jobb med hygglig lön vid första graviditeten skulle komma i en orimligt dålig situation i jämförelse med andra föräldrar. Kostnaderna skulle vidare bli mycket höga. Reglerna skulle långt mer än styra familjernas beslut och planering oavsett deras verkliga önskemål. Vi motsätter oss därför bestämt en sådan utbyggnad av föräldraförsäkringen. Reglerna för föräldraförsäkringen kräver också att den förälder som uppbär full föräldrapenning avhåller sig från förvärvsarbete. En utbyggnad av försäkringen skulle därför inte hjälpa dem som av olika skäl vill eller måste återta förvärvsarbetet på heltid för att betala den barnomsorg som då behövs. Föräldrapenningen under barnets följer automatiskt löneutvecklingen för den som är sjukförsäkrad för . Övriga uppbär som nämnts endast ersättning enligt den s. k. garantinivån. Ersättning enligt garantinivån betalas också ut under tionde t. o. m. tolfte försäkringsmånaden oavsett tidigare inkomst. Som vi påvisat i ett flertal partimotioner har ersättningen enligt garantinivån visat en tendens att släpa efter i värde. Detta drabbar de i detta avseende sämst ställda familjerna, ofta flerbarnsfamiljer eller familjer där mödrarna tidigare studerat eller av annan anledning inte haft förvärvsarbete, samt samtliga barnfamiljer under tionde till tolfte försäkringsmånaden. Det är därför hög tid att införa en regel som gör att också garantinivån automatiskt följer med penningvärdesutvecklingen. Ersättningen enligt garantinivån bör därför från bestämmas till 1/365-del av basbeloppet. (Eftersom helt, halvt eller fjärdedels belopp kan utgå bör garantinivån avrundas till närmaste hela krontal som är jämnt delbart med fyra.) Detta skulle motsvara . Statsbidragen till och enskilda förskolor Statsbidragen till alternativa daghem får inte heller begränsas till föräldrakooperativ eller etablerad ideell organisation. Det är t. ex orimligt att en ideell förening bildad av förskollärare som själva vill starta ett daghem inte erhåller statsbidrag. Enligt vår bestämda uppfattning måste alla de daghem oavsett verksamhetsform som fyller kvalitetskraven ha rätt till såväl statsbidrag som kommunala bidrag. I den gemensamma borgerliga trepartimotionen om familjepolitiken som vi tidigare hänvisat till hemställs att kommunerna åläggs utbetala statsbidrag till icke-kommunala daghem som uppfyller grundläggande kvalitetskrav. Det är också högst märkligt att barnomsorg i regi inte är statsbidragsberättigad. församlingar bör jämställas med andra trossamfunds församlingar när det gäller möjligheten att få statsbidrag till barnomsorgen. Statsbidragsreformen måste ändras så att förskolor i regi också får statsbidrag. Vad om sagts om statsbidrag till förskolor som bedrivs i eller enskild regi bör ges regeringen till känna. Barnomsorgens mål och innehåll Enligt vår mening måste barns behov av att lära tas bättre till vara. I annan partimotion föreslår vi att eleverna normalt skall börja lågstadiet , såvida inte en senare skolstart skulle visa sig bättre för den enskilde eleven. Därutöver behöver barnen före skolstarten en bättre förberedelse för skolan än vad som erbjuds . Allteftersom barnen blir äldre och den intellektuella och känslomässiga mognaden ökar bör kunskapsförmedling och färdighetsträning öka. Barn har behov av pedagogisk träning som förberedelse för skolan så att deras nyfikenhet och intresse att lära stimuleras. De behöver också lära sig att ta hänsyn, vänta, koncentrera sig och samarbeta för att på så vis få en grund för goda arbetsvanor och inlärning. Vi föreslår därför att skolstyrelsen skall vara ansvarig för den del av verksamheten i den kommunala förskolan som förbereder barnen för lågstadiet närmast före skolstarten. I konsekvens med detta krav bör få uppdraget att utforma det pedagogiska programmet för denna del av verksamheten. Det pedagogiska programmet skall utgå ifrån att varje människa är unik och har ett eget värde. Det skall bygga på den tradition av humanism och medmänsklighet som grundas på kristendomen och förmedla konkret kunskap om demokratiska värderingar. Den pedagogiska verksamheten skall hos barnen befästa grunduppfattningen att alla har lika värde samt rätt till självbestämmande och integritet. Förutom ovan angivna riktlinjer för vad ett pedagogiskt program skall innehålla bör det också slås fast att samma krav på allsidighet och obejktivitet som gäller för också skall gälla i den kommunala förskolan. Föräldrar skall med fullt förtroende kunna skicka sina barn till förskolan. Man måste ta hänsyn till att föräldrarna har olika uppfattningar om hur känsliga frågor skall presenteras för barnen. Personalen skall vinnlägga sig om att inte utsätta barnen för ensidiga värderingar i frågor där föräldrar kan ha olika uppfattningar. Det har i förskolan använts utbildningsmaterial som sanktionerats av men som enligt vår uppfattning inte uppfyller dessa krav, t. ex. Världen i förskolan och Barnens kärleksliv. Goda hälsoförhållanden för barn och personal Stora ansträngningar måste alltid göras för att skapa en så god miljö som möjligt för barnen. Från sakkunnigt läkarhåll har redovisats forskningsresultat som visar att vissa barn far illa vid daghemsvistelse beroende på infektionsriskerna. Infektionerna kan ta sig uttryck i lunginflammationer, luftvägsinfektioner, öroninfektioner m. m. Det har också framkommit att eftersom de mindre barnen inte hunnit bygga upp sitt immunförsvar kan dessa barn riskera bestående skador. Upprepade övre luftvägsinfektioner och feberperioder under spädbarnsåren synes också spela roll för utvecklingen av allergi och framför allt astma. Uppgifter har också kommit fram som tyder på att risken för missfall bland gravida kvinnor som arbetar på daghem kan vara större än vad som är fallet för andra yrkeskategorier. En genomgripande sammanställning och undersökning bör enligt vår mening göras beträffande infektionsrisker vid olika former av institutionsvistelse för barn liksom personal och hur man skall kunna komma till rätta med dessa. bör orsakerna till den stora personalomsättningen i vissa daghem också undersökas. Hälsoförhållandena är givetvis en mycket viktig arbetsmiljöfråga för personalen. Sorn tidigare nämnts har utbetalningen av socialbidrag, som låg på oförändrad real nivå, stigit mycket brant. Över 550000 personer - varav många i barnfamiljer - beräknas ha erhållit socialbidrag . Socialbidragen skall utgöra ett sista skyddsnät när ekonomin inte räcker till för att möjliggöra en skälig levnadsnivå. Vad barnfamiljerna beträffar är erfarenheten av socialtjänstlagen att socialnämnderna vägrar att betala ut socialbidrag åt familjer där en förälder frivilligt tar hand om barnen. Regeringsrätten har också, med tre röster mot två, beslutat att socialtjänstlagens stadgande om bistånd inte ger en småbarnsförälder rätt att uppbära socialbidrag för att själv kunna ta hand om sina barn. I det nämnda fallet var kostnaden för kompletterande socialbidrag flerfaldigt lägre än kostnaden för de daghemsplatser som i stället med förtur ställdes till förfogande. Av en avkunnad dom i regeringsrätten framgår att inte ens en familj med tre småbarn på ett, tre och har rätt till kompletterande socialbidrag om inte båda makarna utnyttjar möjligheten att heltidsarbeta. (Mannen i familjen arbetade heltid, medan hustrun utnyttjat möjligheten att gå ned till sex timmars arbetsdag. Den disponibla inkomsten understeg därvid socialbidragsnormen.) I den gamla socialhjälpslagen var vård av små barn socialhjälpsgrundande. En överenskommelse mellan kommunerna gav rätt till socialbidrag om familjerna hade minst ett barn eller två barn under skolåldern. Så ej med den nya socialtjänstlagen, trots dess stolta portalparagraf: Verksamheten skall bygga på respekt för människors självbestämmanderätt och integritet. avslog också det moderata förslaget om sådan ändring i socialtjänstlagen att vård av egna småbarn betraktas som jämbördigt med motsvarande förvärvsarbete. En hemarbetande förälder, som inte ställt sig i daghems- och arbetslöshetskö, anses således frivilligt avhålla sig från att arbeta, trots att vederbörande utför ett arbete som på daghem skulle kosta ca . för två barn och . för tre barn. Socialbidrag är naturligtvis alltid en nödlösning som så långt möjligt skall undvikas genom ett skattesystem som tar hänsyn till försörjningsbördan m. m. När behov av socialbidrag trots allt uppstår bör egen vård av barn jämställas med motsvarande förvärvsarbete. Socialtjänstlagen måste därför ändras så att det klart framgår att vård av egna småbarn betraktas som jämbördigt med motsvarande förvärvsarbete. Med stöd av det anförda hemställs [att hos regeringen begär en utredning om författningsmässig reglering av föräldrarätten i grundlagen,1] [att hos regeringen begär förslag till en förbättrad avdragsrätt för underhållsskyldiga föräldrar,2] [att hos regeringen begär utredning och förslag om de underhållsskyldiga föräldrarnas rätt att utöva umgängesrätten,3] [att hos regeringen begär förslag innebärande att vid beräkning av tidsvinst vid resa till och från arbetet med bil jämfört med resa med allmänna kommunikationer får inräknas också den tid det tar att lämna och hämta barn på daghem, fritidshem och liknande,2] [att hos regeringen begär en skyndsam översyn av existensminimireglerna i enlighet med vad som i motionen anförts i syfte att stärka barnfamiljernas ekonomiska ställning,2] [att med avslag på regeringens förslag om inkomst- och bostadskostnadsgränser för bostadsbidragen hos regeringen begär förslag som innebär att bostadsbidragens konsumtionsstyrande effekt minskar och bidragen prövas mot inkomst efter skatt och att en plan framläggs enligt vilken bostadsbidragen stegvis och så långt möjligt ersätts med grundavdrag för barn, lägre skattetryck i övrigt samt flerbarnstillägg,4] [att beslutar att garantinivån inom föräldraförsäkringen från skall uppgå till 1/365-del av basbeloppet ,5] 1. att hos regeringen begär förslag till statsbidragsregler för barnomsorgen som är neutrala gentemot olika huvudmän enligt vad i motionen anförs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att deltidsförskolor och daghem som drivs av församlingar inom skall få motsvarande statsbidrag som andra alternativa deltidsförskolor och daghem, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att skolstyrelsen skall ansvara för den verksamhet i förskolan närmast före skolstarten som förbereder barnen för lågstadiet samt att bör utforma det pedagogiska programmet för denna skolförberedande verksamhet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att det pedagogiska programmet för förskolan bygger på och syftar till att hos barnen inpränta den respekt för medmänniskors självbestämmande, lika värde och integritet samt för alla de demokratiska principer i övrigt som vilar på västerländsk grund, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att barnen i förskolan inte får utsättas för ensidiga värderingar eller för annan verksamhet som uppenbart riskerar strida mot föräldrarnas inställning i känsliga och väsentliga frågor, 6. att hos regeringen begär skyndsamt förslag till sådan ändring av socialtjänstlagen att där klart framgår att vård av egna barn skall betraktas som jämbördigt med förvärvsarbete. () () () () () () () () () () () () () () 1 1987/88 :K228 2 1987/88: Sk489 3 1987/88:L422 4 1987/88:Bo263 5 1987/88:SB42 Stärk familjen 1 So642 Utvecklingen sedan regeringsskiftet 2 Den socialdemokratiska familjepolitikens kollaps 3 Borgerlig familjepolitik för ökad valfrihet 4 Skatt efter försörjningsbörda 4 Rätt toöö avdrag för barntillsynskostnader 6 Ensamföräldrar och underhållsskyldiga 6 Tidsvinst vid bilresor 7 Begränsa behovet av inkomstprövade bostadsbidrag 9 Nej för (s)-modell för föräldraförsäkringen 10 Statsbidragen till och enskilda förskolor 11 Barnomsorgens mål och innehåll 11 Goda hälsoförhållanden för barn och personal 12 Socialbidragen och barnfamiljerna 12