ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo22 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo22 med anledning av prop. om miljöpolitiken inför 1990-talet Vägtrafikbuller är ett växande miljöproblem. De största olägenheterna av trafikbuller finns i de största tätorterna med deras redan låsta bebyggelse och nät av trafikleder. Frågan om åtgärder mot buller har övervägts . (TBU) redovisade i sitt betänkande bl. a. förslag till emissionsnormer, som angav preciserade krav på buller från fordon och förslag till immissionsnormer för högsta lämpliga bullernivå inom bostäder och andra områden där människor uppehåller sig. Därefter tillsattes en arbetsgrupp (DTB) som utarbetade riktlinjer för det vidare arbetet. utgav sedan råd och anvisningar om bullerbekämpning. I fråga om emissioner från fordon fastställde den dåvarande centerledda regeringen normer för nya personbilar, bussar och lastbilar. För högsta bullernivå ansåg regeringen att strävandena skulle vara att begränsa dessa till högst 70dBA utomhus och 40dBA inomhus. För att så långt som möjligt bringa ned bullernivåerna angavs att kommunerna bör sätta upp planeringsmål för bullerbekämpning med hänsyn till problemens art och omfattning i den enskilda kommunen. Kommunerna uppmanades att ta initiativ till trafikbullerutredningar. I miljöpropositionen 1987/88:85 aviserar regeringen att den skall återkomma med riktlinjer för begränsning av vägtrafikbuller vid nyplanering. För den befintliga miljön anser regeringen inte att det är möjligt att ange riktvärden för det fortsatta arbetet. Jag anser att det, med hänsyn till de stora problem som trafikbullret förorsakar, är oacceptabelt att inga förslag till vidare åtgärder framläggs. Jag föreslår därför att regeringen skall återkomma med skärpta riktlinjer för fortsatta insatser för att begränsa trafikbullret också i den befintliga miljön. Riktlinjerna måste omfatta såväl begränsning av emissioner som immissioner. När det gäller emissioner är det viktigt att internationella erfarenheter tas till vara. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs Jo22 att hos regeringen begär förslag till skärpta riktlinjer för åtgärder att begränsa trafikbuller i befintlig bebyggelse i enlighet med motionen.
mot · GB02Jo24 · 1988-04-05 00:00:00 — 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkt svavelhalt i bunkerolja till fr. o.m. 1990 alternativt skärpta krav på rökgasrening med motsvarande effekt, 21. att beslutar om en höjning av bilskrotningspremien till . och motsvarande höjning av bilskrotningsavgiften, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kalkningsverksamheten och selentillförsel, 23. att hos regeringen begär att får i uppdrag att möjligt redovisa hur ytterligare och snabbare begränsningar av kväveoxid- och kolväteutsläppen skall kunna ske, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till hur lövskogsandelen skall kunna ökas i särskilt drabbade områden, 25. att beslutar bevilja kemikalieinspektionen fyra nya tjänster, 26. att hos regeringen begär att avgifterna för kemikalieinspektionens verksamhet höjs i den utsträckning som behövs för att finansiera fyra nya tjänster, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om säkerställandeplaner för riksobjekt och en samlad inventering av lämpliga framtida naturreservat, 28. att beslutar tilldela länsstyrelsernas naturvårdsenheter ytterligare 7 milj. kr. för att förstärka den gröna naturvården, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mål för reduktion av massaindustrins utsläpp, 30. att för /89 anslår 5 milj. kr. för åtgärder i hotade områden som , 19 31. att för /89 anslår 7 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen för insatser rörande bekämpningsmedel, 32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgning av bilskrotningslagen, 33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om intensifierad forskning för att klarlägga hoten mot ozonskiktet, 34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pant på miljöfarliga batterier, 35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om säkerställandeprogram för miljöfarligt avfall, 36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återvinning av miljöfarliga batterier, 37. att beslutar att skall disponera 40 milj. kr. ur bränslemiljöfonden för stöd till ny miljöskyddsteknik, 38. att för utredningar och inventeringar inom miljövårdsområdet för /89 anslår 10 milj. kr. mer än regeringen föreslagit, 39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett samlat handlingsprogram mot buller. () () () () () () () 1. Inledning 2 Miljöskador, regelsystem och organisation 6 Åtgärder mot försurningen och kemiska ämnen 9 Utsläpp vid förbränning 10 Skärpta avgaskrav för fordon 10 Övriga åtgärder för att minska försurningen 11 Åtgärder mot kemikalieanvändningen 11 Åtgärder mot havsföroreningarna 13 Åtgärder mot freonanvändningen 14 Andra farliga ämnen 15 Åtgärder mot avfallsberget 15
mot · GB02Jo27 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo27 av och () med anledning av prop. 1987/88:85 om miljöpolitiken inför 1990-talet I föreliggande proposition beskrivs väl de risker för utrotning som vissa djur och växter är utsatta för. Vikten av att skydda mångfalden hos flora och fauna betonas på flera ställen. Ett antal åtgärder vidtas också och planeras för framtiden. För att många både djur- och växtarter skall kunna skyddas behöver markområden, ofta skog, kunna undantas från brukande. Staten kan ombesörja detta genom förvärv av särskilt värdefulla naturområden. Medel för detta ändamål finns budgeterade på anslaget B7. I propositionen föreslås att detta anslag skall uppta oförändrade 40 milj. kr. Anslaget för mark och naturvård har varit oförändrat under en följd av år. har mark- och virkespriser ökat. Detta medför naturligtvis att anslaget räcker till allt mindre arealer. Behovet däremot är oförändrat stort. Anslaget behöver alltså öka . Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det långsiktiga behovet av mark för naturvård.
mot · GB02Jo31 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo31 av (c) med anledning av prop. 1987/88:85 1987/88 om miljöpolitiken inför 1990-talet jo3i 37 har ett stort ansvar att medverka till att skapa ekologisk säkerhet i världen. De försurade luftföroreningarna drabbar vatten, mark, skog, växter och djur, människors hälsa och vårt kulturarv. Luftföroreningsproblemen kan bara lösas genom internationella överenskommelser. borde tillsammans med sina grannländer gå i spetsen för ett progressivt miljöarbete. Men inte ens ett nordiskt handlingsprogram har lyckats medverka till. Det är utomordentligt oroande, och regeringens senfärdighet är beklaglig. Vårt grannland har betydande miljöproblem - landets utsläpp drabbar också . lägger den ekonomiska situationen i hinder i vägen för nödvändiga åtgärder. I torde man finna den mest förorenade luften i världen. Industriområdena kring är värst utsatta. I ökar spädbarnsdödligheten. På grund av förbränningen av kol är syrgasen i luften lägre än normalt, och invånarna drabbas av syrebrist. Polackernas medellivslängd sjunker, och cancern ökar snabbare i än i något annat europeiskt land. Dricksvattnet är på sina håll helt otjänligt på grund av bakterier, tungmetaller etc. är den enda huvudstad i som inte har något reningsverk. Polackernas hälsa har försämrats på grund av den dåliga livsmiljön. Risk finns för ytterligare försämringar. är bristen på medicin påtaglig. Även kulturarvet förstörs. har en av historiskt mest intressanta stadsmiljöer - värd att bevara enligt FN - men den håller på att vittra sönder på grund av luftföroreningarna. Luftföroreningarna från och andra östeuropeiska länder drabbar i hög grad . Vid det polska anordnades också en två dagars miljökonferens. Detta tyder på en växande insikt om miljöproblemen. måste med alla till buds stående medel samarbete med sina grannländer och bland dem . Vi har ett ansvar att förmedla teknik och kunskap, medverka med expertis och aktivt medverka till att andra stater investerar i reningsteknik och åtgärder som främjar en god livsmiljö. bör ta initiativ till direkta överläggningar med om begränsning av luft- 1 1 1987/88. En av de viktigaste förutsättningarna för detta är tillkomsten av en inter- Mot. Detta har även beslutat - att regeringen skall verka för att en internationell luftvårdsfond inrättas. Regeringens bristande insikt om nödvändigheten av att en sådan fond snabbt kommer till stånd är beklaglig. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av nära samarbete med länderna i regionen för att skapa ekologisk säkerhet och god livsmiljö, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall ta upp överläggningar med om miljöproblem, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att aktivt skall arbeta för att en internationell luftvårdsfond kommer till stånd.
mot · GB02Jo32 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo32 av och i (s) med anledning av prop. 1987/88:85 om miljöpolitiken inför 1990-talet Det pågår en treårig försöksverksamhet med statsbidrag till åtgärder mot surt grundvatten. är ansvarig myndighet. Budgetåren 1985/86 och 1986/87 fördelades 13,6 milj. kr. samt /88 10 milj. kr. Medlen har fördelats till länsstyrelser, som sedan fördelat dem till resp. kommuner. i län fördelade 1985/86 och 1986/87 0,7 milj. kr. till tre kommuner samt 1987/88 0,6 milj. kr. till sex kommuner. I län har dessa medel används i det viktiga arbetet att förbättra det sura brunnsvattnet. Medlen har lett till en dokumenterat positiv verksamhet. Vi föreslår därför att den skall få fortgå med statligt stöd. Den kö som finns måste få betas av. Vi vill också att verksamheten skall få fortgå utan avbrott. Att det även fortsättningsvis finns behov av insatser råder det inget tvivel om: som medel funnits tillgängliga för insatser mot surt grundvatten har behovet ute i kommunerna vida överstigit de medel som funnits. Kommunerna har lagt ner ett stort arbete på att informera allmänheten om möjligheten att söka pengar för olika åtgärder. Denna information har lett till ett stort intresse att göra insatser . Dras det statliga stödet in skulle många människor få börja om på nytt om verksamheten senare återupptas igen. Många kommuner har lyckats knyta till sig kompetenta personer som handhar försurningsfrågorna. Utan ett statligt stöd riskerar denna kompetens att gå förlorad. Fyra kommuner i län saknar underlag för att påbörja insatser mot surt grundvatten. (De två Ölandskommunerna är borträknade.) Planering har dock inletts. Skulle förslag om att dra in stödet till olika projekt som syftar till åtgärder mot surt grundvatten genomföras, kommer sannolikt inga insatser att bli verklighet i dessa fyra kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att statsbidrag fortsättningsvis skall kunna utgå för insatser mot surt grundvatten inom ramen för de projektmedel som anvisats i miljöpropositionen. () ()
mot · GB02Jo34 · 1988-04-04 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo34 med anledning av prop. om miljöpolitiken inför 1990-talet I propositionen behandlas bl. a. frågan om säkerställande av naturvårdsobjekt. Den upptogs till behandling i en fyrpartimotion, 1980/81:1358, med bl. a. () i som undertecknare, där inledningsvis anfördes följande: Vårt land utsätts för en alltmer genomgripande och oåterkallelig naturexploatering. Säkerställandet av natur- och landskapsvärden - kulturella, vetenskapliga och friluftsbetonade - är därför av central betydelse. Hastigheten i den omvandling som sker ger problemet en alldeles speciell karaktär: behövliga skyddsåtgärder kan ej uppskjutas utan att definitiva förluster riskeras; dagens ställningstaganden får mycket långsiktiga effekter, ibland för all överskådlig framtid. Detta komprimerar i tiden behovet av såväl arbetskraft för uppgifterna som en lösning av frågan om markägarersättningar. Denna beskrivning är lika relevant som . I motionen underströks särskilt problemet med markägarersättningar. De skall enligt gällande lag vid bildande av bl. a. naturreservat normalt utbetalas som engångsbelopp. Finansiellt är svårigheten således att avgörandet i bevarandefrågor måste koncentreras till . Om markägarersättningar helt skall betalas ut under samma korta tid är risken stor att bevarandemålet sätts lägre än eljest skulle bli fallet. Visserligen har anslaget för inköp av mark fördubblats , men även 40 milj. kr. är otillräckligt med hänsyn till de stora arealer av bl. a. urskog som behöver skyddas. En omedelbar kostnadstäckning är också ur saklig synvinkel i många fall obefogad. Markägarersättningar har ofta karaktären av investeringskostnader för objekt med i princip obegränsad livslängd, t. ex. ett urskogsartat område. Det vore därför befogat om objekten amorterades . I fråga om intrångsersättning borde lösningen vara relativt enkel: det borde bli möjligt att i normala reservatsärenden ersätta markägaren med ett årligt belopp, vilket binds till fastigheten och utgår . Därigenom periodiseras samhällets kostnader på ett korrekt sätt som ersättningen får samma karaktär som intrånget. Även i fråga om inlösen borde ersättningen kunna periodiseras, vilket kan vara till fördel även för markägaren. Dock måste denne vid inlösen ha kvar rätten att alternativt begära engångsersättning. framhöll i sitt betänkande 1981/82:15 att det i första Mot. hand borde ankomma på att ta initiativ till förändringar i Jo34 Något sådant har dock såvitt känt inte tagits. Med hänsyn till det stora behovet att säkerställa mark för naturvård och det begränsade statsfinansiella utrymmet vore det mycket angeläget att kunna sprida ut kostnaderna på även de framtida generationer skattebetalare som får nytta av marken i fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av formerna för säkerställande av naturvårdsobjekt.
mot · GB02Jo36 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo36 av och () med anledning av prop. 1987/88:85 om miljöpolitiken inför 1990-talet Året runt och under dygnets alla timmar rullar på vägar och järnvägar stora mängder miljöfarligt gods på väg genom landet eller till och från olika platser i . Transporterna passerar miljökänsliga områden, vattentäkter och genom befolkningscentra. Polis och den lokala saknar oftast information om vad som passerar deras område. En olycka med en miljöfarlig transport kan få svåra konsekvenser för miljön lokalt och för kringboende människor. Det visar inträffade olyckor både utomlands och i . Det är inte svårt att föreställa sig vilka konsekvenser en vält och skadad lastbil med giftiga kemikalier skulle få om olyckan inträffade på vid den östra . Kemikalierna skulle snabbt nå , som är vattentäkt för några hundra tusen människor. Det är heller inte svårt att förstå konsekvenserna om en järnvägstransport skulle råka ut för en olycka inne på t. ex. . Där passerar godsvolym. Många liknande exempel kan plockas fram från hela landet. Det är anmärkningsvärt att regeringen i sin miljöproposition inte tar upp frågan om de miljöfarliga transporterna och inte heller presenterar åtgärder för en säkrare hantering samt en bättre olycksberedskap. Det finns uppenbara brister i hanteringen och kontrollen av det miljöfarliga godset. Tullen har genomfört riksomfattande kontroller. Resultaten är skrämmande. av alla laster brast i säkerhet. Tullen uppmärksammade bl. a. ofullständiga och felaktiga godshandlingar och avsändarintyg. Märkningen på gods och fordon stämmer inte överens. Instruktioner och transportkort är felaktiga, vilket försvårar räddningspersonalens arbete vid en olycka. Polisen har pekat på brister i lastningen och på fordonen. Förarna har saknat kunskaper om vad man transporterar och vilka åtgärder man ska vidta vid en olycka. saknar uppställningsplatser för läckande laster och saknar information om transporterna. Listan över brister i hanteringen, kontrollen och beredskapen vid olycka kan göras lång. Ett problem är att flera olika myndigheter har ett delansvar för olika områden när det gäller transporterna. Om vi skall få till stånd säkrare transporter av miljöfarligt gods krävs det att alla inblandade statliga och kommunala myndigheter samverkar. (Det gäller tullen, polisen, , trafiksäkerhetsverket, , , länsstyrelserna, lokala räddningstjänsten m.fl.) Ett gemensamt handlings- och åtgärdsprogram bör upprättas. Regeringen bör ta initiativet till ett sådant och ställa resurser till för- Mot. 1987/88 fogande för utarbetandet av ett konkret åtgärdsprogram. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett åtgärdsprogram för säkrare transporter av miljöfarligt gods. () ()
mot · GB02Jo37 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo37 av och () med anledning av prop. 1987/88:85 om miljöpolitiken inför 1990-talet har man kunnat erhålla stöd till åtgärder mot surt vatten i egen brunn/vattentäkt. De anslagna medlen har dock varit klart otillräckliga. Antalet ansökningar har i flera kommuner klart överstigit det belopp som man fått sig tilldelat. 11, ex. kommun finns över 50 ansökningar som skall dela på . Kommunen beräknar att av brunnarna i kommunen är så starkt försurade att åtgärder måste sättas in . I och med innevarande år upphör detta stöd. Det innebär att alla som sökt inte kommer att få bidrag och några medel inte finns till att åtgärda övriga starkt försurade brunnar. Föredragande statsråd anmäler i propositionen att hon inte avser att ta ställning till frågan om fortsatt stöd till åtgärder mot surt grundvatten förrän den pågående kartläggningen är avslutad . Detta är klart otillfredsställande. Den enskilde brunnsägaren drabbas hårt. Vattnet kan bli otjänligt på grund av höga metallhalter och ledningsnätet skadas. Vi anser det inte rimligt att man väntar innan man tar ställning till fortsatt stöd. Enligt vår uppfattning behöver åtgärder sättas in i de försurningsdrabbade områdena. Det stöd som finns bör därför fortsätta att utgå till enskilda vattentäkter. Stödet bör räknas upp så att det täcker behovet. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag om fortsatt stöd till åtgärder mot surt vatten i enskild vattentäkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortsatt stöd till åtgärder mot försurat vatten i enskild brunn/vattentäkt. () ()
mot · GB02Jo40 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo40 med anledning av prop. 1987/88:85 om Föroreningarna av miljön är ett allvarligt problem. Utsläppen av miljögifter och tungmetaller måste upphöra och utsläppen av kväve och fosfor måste kraftigt begränsas. För att kunna klara detta krävs bl. a. att tillsynen av miljöskyddet förstärks. På i finns två handläggare samt en chef som arbetar som handläggare. Organisationen av miljöskyddet på är endast och befinner sig därför i ett uppbyggnadsskede. Det är viktigt att beakta detta när fördelningen av resurser till länsstyrelserna skall ske. I miljöpropositionen utlovas resurser motsvarande ca 100 nya tjänster till den statliga organisationen. För kommande budgetår har emellertid endast anslagits medel motsvarande 25 tjänster. För att en tillförlitlig tillsyn av miljöskyddet skall kunna bedrivas på erfordras minst fem handläggare. Sannolikt behövs en fristående chefstjänst för att verksamheten skall hållas samman effektivt. Den industriella verksamheten består framför allt av en kemisk/teknisk del som exempelvis , Tekniska Gummifabriken och en livsmedelsteknisk som exempelvis slakteri och mejeri. För detta finns behov av två tjänster för miljötillsyn. pågår ett arbete för att bygga upp ett program för övervakning av vattenkvaliteten. Därefter skall sjöarna, havsvikarna och grundvattnet bli föremål för liknande kontrollprogram. För recipientkontroll behövs en tjänst och dessutom personal för provtagning och databehandling. Med hänsyn till jordbrukets omfattning på behövs minst en tjänst för att genomföra aktionsprogrammet mot havsföroreningar. Därutöver behövs förstärkning av tillsynen av miljöfarlig verksamhet och för hanteringen av det miljöfarliga avfallet. Tillsynen av miljöskyddet på både kan och måste förbättras. Vid fördelningen av resurserna till länsstyrelserna är det viktigt att beakta situationen på , med en ny organisation under uppbyggnad samt behov av förstärkt kompetens och utredningsresurser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av förstärkning av miljöskyddet på .
mot · GB02Jo41 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo41 av m. fl. (c, m, fp) med anledning av prop. 1987/88:85 om miljöpolitiken inför 1990-talet Mångå industrier har sina avlopp direkt ut i vattendragen. I avloppen finns många ämnen som har en negativ påverkan på den livsmiljön. Ett flertal miljöstörande industrier har sina avlopp ut i de och till omkringliggande hav, t. ex. massaindustrin. Industriutsläppen med sitt innehåll av PCB, dioxin, m. fl. ämnen har orsakat en storskalig negativ förändring av de havsområden som omger . Även de har påvisbara effekter. I finns drygt 3 500 yrkesfiskare som är basen i en näring som sysselsätter drygt 30 000 människor. För att fiskerinäringen skall kunna utvecklas krävs bl. a. att fiskarna kontinuerligt investerar i nya fartyg, redskap, m. m. För att man ekonomiskt skall kunna investera i nytt fiskefartyg krävs att fisket skall kunna bedrivas under framöver. Ett stopp i fisket på grund av miljöfarliga utsläpp kan orsaka stora ekonomiska problem för yrkesfiskarna. Detta problem accentuerades kraftigt , när yrkesfisket i drabbades av stora problem på grund av en oseriös pressdebatt runt . Enligt reglerna i miljöskyddslagen (SFR 1969:387) ersätts inte denna typ av skador, vilket är en stor brist. anser att yrkesfiskare skall ha rätt till ersättning vid skada på vattenområde där de bedriver sin verksamhet, proposition 1987/88:85 s. 201. Regeringen har i propositionen ej kommenterat förslag. Det framstår som helt otillfredsställande att en näringsgren skall få lov att förstöra möjligheterna för en annan näringsgren, utan att vara skyldig att ersätta de skadelidande. Än mer anmärkningsvärt är, att en näringsgren med en kortsiktig vinstmaximering skall få lov att slå ut en långsiktig näring. Skogsindustrier och andra miljöstörande industrier kommer på lång sikt att slå ut det svenska fisket om inte utsläppen inom snar framtid kraftigt minskar. Ett sätt att minska utsläppen är att tvinga industrin betala sina egna miljökostnader. Förslaget om en miljöförsäkring är ett steg i rätt riktning, men det är inte heltäckande. Många industrier, t. ex. skogsindustrin, befrias från skyldigheter att svara för sina totala miljökostnader, eftersom de största skadorna inträffar utanför miljöskyddslagens och miljöskadelagens räckvidd. Ett sätt att belasta industrin med miljökostnaderna är att utsträcka den i propositionen redovisade försäkringen (s. 202 ff.) till att även gälla ersätt ning för den skada som uppstår när en yrkesfiskare ej kan fortsätta sitt fiske Mot. 1987/88 i havet eller i de . Lagtekniskt kan det lösas antingen genom att rätten för ersättning enligt miljöskyddslagen eller miljöskadelagen utvidgas eller att en ny lag för ersättning till yrkesfiskare införs eller genom att de ersättningsregler som finns i propositionen (s. 202 ff.) utvidgas till att även gälla skador på yrkesfisket. I anledning av ovan anförda hemställs att beslutar att den yrkesfiskare (med yrkesfiskare avses den som har yrkesfiskelicens) som ej kan fortsätta sitt fiske därför att det vattenområde han använder skadats av miljöfarligt utsläpp skall ha rätt till ersättning från den föreslagna miljöskadeförsäkringen. () ()