mot · GB02Fi24 · 1988-05-11 00:00:00 — Grundskyddet har relativt sett försvagats. Skillnaderna i förmåner har ökat. Människor utan förvärvsinkomster hamnar vid sidan av de flesta försäkringsförmåner. Detta gäller inte minst de som ställs utan arbete och på så sätt får ett svagare socialförsäkringsskydd. Därför har föreslagit att trygghetssystemet i större utsträckning måste byggas upp enligt grundtrygghetsprincipen. Två huvudingredienser i fördelningspolitiken är skatter och transfereringar. Det är viktigt att detta motiv för beskattningen inte tappas bort i kommande skatteutredningar. En marginalskattereform är nödvändig på grund av de negativa samhällsekonomiska effekter inkomstskatterna orsakar. En sådan reform får dock inte innebära att fördelningsmålet urholkas. Därför motsätter sig en marginalskattereform finansierad med ett slopat eller reducerat grundavdrag eller höjd moms på bl. a. mat. En sänkt marginalskatt förutsätter enligt åsikt att den kombineras med en förstärkt fördelningsprofil i mervärdeskatten och rättvisare kommunalskatter. Sänkt skatt på basmat och höjd skatt på sällan köpta varor skulle kunna bli en aktiv del i fördelningspolitiken då inkomstskattens progressivitet minskar. Detta ger en jämnare fördelning utan höjt skattetryck. Tillgång till offentlig service till rimliga avgifter och jämförbara kommunala skatter är ett annat fördelningspolitiskt krav. Undersökningar visar på skillnader för en tvåbarnsfamilj med /år beroende på i vilken kommun de bor. En rättvisare skatteutjämning är en nödvändig fördelningspolitisk reform. Transfereringarna till barnfamiljerna har en hög fördelningspolitisk träffsäkerhet och bör förstärkas. föreslår att ett vårdnadsbidrag för alla småbarnsföräldrar med barn i förskoleåldern införs. Studiestöd har en dokumenterat god fördelningseffekt. Den ökande skuldbördan och de knappa levnadsförhållandena motiverar en höjning av studiemedlen. Detta skulle också kunna minska den sociala snedrekryteringen, vilket ytterligare skulle förstärka den fördelningspolitiska effekten. förslag på studiemedelssidan är inriktat på att väsentligt minska skuldbördan. Även de sämst ställda pensionärerna behöver en förstärkning. har föreslagit att kompensationen till pensionärerna efter devalveringen inte borde utgå i form av ett högre basbelopp utan i form av ett ökat pensionstillskott och ökad folkpension. Dessutom bör det s. k. friåret på sjukhuset bibehållas. Arbetsmarknads- och regionalpolitiken är två andra viktiga områden för att uppnå en rättvis fördelning. Arbete, utbildning och service i hela landet Mot. 1987/88 är viktiga fördelningspolitiska mål. Regionalpolitikens främsta uppgift är att förändra de enskilda regionernas produktionsförutsättningar och näringsstrukturer så att en livskraftig utveckling kan åstadkommas i hela landet. I andra hand måste de effekter som uppstår vid en alltför snabb strukturförändring i vissa regioner eller på vissa orter lindras. Detta för att förhindra alltför stora sociala kostnader. Ett litet antal människor skall inte behöva betala priset för den ekonomiska tillväxten. Kostnaderna liksom vinsterna skall delas solidariskt. Regional balans minskar risken för överhettning och löneglidning och ger möjlighet att föra en generell stabiliseringspolitik. Utvecklingen har medfört en kraftigt accelererande regional obalans. ökade befolkningen i skogslänen. Denna trend har vänt. Enligt långtidsutredningen har 12 av länen haft en nettoutflyttning . Den socialdemokratiska regeringen har medvetet eller omedvetet underlättat denna utveckling genom beslut rörande bebyggelse, kommunikationer, näringsliv, utbildning m. m. Inte heller vårriksdagens beslut innebär något trendbrott i dessa avseenden. 5.6 Åtgärder för en långsiktigt balanserad tillväxt Tillväxt behöver enligt uppfattning inte stå i motsatsställning till hushållning med naturresurser eller en god miljö. Vi förespråkar en politik som ger förutsättningar för en balanserad tillväxt och därmed stigande välfärd. Tillväxten måste komma hela landet till del. Målet bör vara en decentraliserad samhällsstruktur där det råder balans såväl inom som mellan olika regioner. Uppnås inte detta skapas problem såväl inom som utom storstadsregionerna. pekar på att relativprissänkningar krävs i det längre perspektivet för bibehållna marknadsandelar. Det finns dock möjlighet att påverka andra förutsättningar för den svenska konkurrenskraften. vill föra en politik för långsiktig, balanserad tillväxt genom satsningar på utbildning, infrastruktur, ökad konkurrens inom offentliga sektorn och minskade regleringar. har i sitt budgetarbete prioriterat utbildningsområdet. Upprustning av skollokaler, egna böcker, bättre skolmat, mindre skolor och klasser är förslag som verkat för. Socialdemokraterna har vid samtliga tillfällen motsatt sig dessa förslag och i stället föreslagit stora besparingar på skolans område. Kvalitativt högtstående och flexibel utbildning på alla nivåer är av avgörande betydelse för konkurrenskraft . Investeringar i form av utbildning och forskning har också en stor regional betydelse. Framtidsstudier visar att en betydande del av tillväxten kommer att ske runt de stora universitetsorterna. Det är därför inte minst ur regional synpunkt viktigt med en decentraliserad högskola. vill förstärka de lokala högskolorna i skogslänen, Bergslagen samt sydöstra . Målsättningen bör vara minst en högskola i varje län. Dessutom bör de fasta forsknings resurserna spridas även utanför universitetsorterna i första hand bör Mot. 1987/88 , och bli aktuella. anser det också angeläget med en kraftig utbyggnad av kortare tekniska och ekonomiska högskoleutbildningar, och vi ser det som naturligt att dessa utbildningar i första hand knyts till de mindre högskolorna för att främja en regional utveckling. Andra typer av infrastruktursatsningar är också viktiga för en regional utveckling. En grundläggande förutsättning för en balanserad tillväxt är fungerande kommunikationer i alla delar av landet. I vår trafikmotion har vi visat hur en utveckling av vägar, järnvägar och flyg bör ske. har i tidigare motioner föreslagit en omfattande satsning för förnyandet av VAnätet. För att uppnå en god konkurrenskraft även i ett längre perspektiv krävs att svensk industri hävdar sig väl inom de områden som internationellt sett växer snabbast. Därför är skapande av ett gott klimat för tjänsteproduktion och kunskapsintensiv produktion viktigt. Något som oroar är att den privata tjänstesektorn har en regional koncentration av alla förvärvsarbetande till storstadsregionerna. Med ett regionalt tillväxtförlopp där sysselsättningsökningen skulle ske proportionellt mot dagens sysselsättningsfördelning skulle vi få en ökning med ca 70 000 förvärvsarbetande i storstäderna, varav 46 000 i . Starka tendenser föreligger emellertid till en ännu större koncentration till . Kraftfulla åtgärder behövs för att stimulera regional tjänsteproduktion. Vi förväntar oss förslag från regeringen i detta avseende. a. måste det statliga stödet till investeringar i större utsträckning inriktas på immateriella investeringar. Det regionalpolitiska stödet bör kunna användas till andra investeringar än bara maskiner och byggnader. Den privata tjänstesektorns tillväxt försvåras av en rad regleringar och statliga tjänstemonopol. En rad avregleringar bl. a. på trafikpolitikens område bör ske liksom en uppluckring av vissa av de offentliga verksamheternas monopolställning. Andra typer av regleringar som hämmar den ekonomiska utvecklingen är valutaregleringen, prisregleringen och byggnormen. En långsiktig ekonomisk utveckling i en marknadsekonomi är starkt beroende av stabila politiska villkor. Ekonomiska aktörer är vana vid att beräkna de ekonomiska risker som rör konjunkturer, valutakurser m. m. Däremot är de politiska riskerna med nya pålagor och regleringar svårbedömbara. Den kortsiktighet och ryckighet som präglat regeringens politik har förstärkt denna osäkerhet. Detta innebär att färre vågar ta risker varvid investeringar tenderar att utebli. Det är väsentligt med ett stabilt politiskt handlande för att uppnå en långsiktig ekonomisk utveckling. anser vidare att en långsiktigt god konkurrenskraft kräver en satsning på småföretagen. De är en grund för teknisk utveckling och har stor betydelse vid skapandet av nya arbetstillfällen. Undersökningar visar att familjeföretagen stått för motsvarande hela sysselsättningsökningen . Den offentliga sektorn måste i likhet med den privata effektiviseras. Den totala produktivitetsökningen i ekonomin påverkas i betydande utsträckning av effektiviteten i den offentliga sektorn. Mätningar av den offentliga sektorns produktivitet visar ofta negativa tal. Det beror på att någon marknadsprissättning på offentlig produktion inte sker, vilket medför att kvalitetsförbättringar ej beaktas. Kvalitetsförbättringar består t. ex. av alla nya möjligheter i sjukvården. Stora svårigheter finns vid traditionella rationaliseringar inom den offentliga sektorn. Negativ produktivitetsutveckling och byråkratisering kan brytas genom bättre organisation, kunskapsutveckling, ökad kompetens och teknisk utveckling. Högre effektivitet kan sannolikt också uppnås genom tillåtandet av konkurrens. Detta kan ske genom att tillåta privata och kooperativa komplement till offentliga institutioner. I den kommunala sektorn kan detta ske genom entreprenad och anbudsförfarande. Daghem, vårdhem och läkarcentraler är exempel. Det är viktigt att ta till vara folkrörelsers och medborgares möjlighet till aktivt deltagande i viss del av produktionen. anser att den offentliga sektorn har blivit för tungrodd. En politik för en decentraliserad offentlig service skulle därför på många områden starkt bidra till en effektivisering. går politiken en annan väg: Kronofogdemyndigheter, skatteförvaltning, taxeringsväsende, folkbokföring m. m. centraliseras under den socialdemokratiska regeringen. Det är också viktigt att den lokala flexibiliteten utvecklas i den offentliga sektorn. Den kommunala självstyrelsen bör förstärkas genom att avskaffa detaljstyrningen av den kommunala verksamheten. Huvuddelen av de statliga specialdestinerade bidragen till kommuner och landsting bör överföras till ett skattekrafts- och utgiftsutjämnande bidragssystem. Den statliga styrningen bör istället ske genom målstyrning och ramlagstiftning. På detta sätt kan de som har den bästa överblicken avgöra insatsernas omfattning och inriktning beroende på lokala förutsättningar. Detta skulle avgjort förbättra effektiviteten i den primär- och landstingskommunala sektorn. Från sida har det varit hart när omöjligt att i ett sammanhang pröva regeringens budgetalternativ. Orsaken härtill har varit att det fullständiga alternativet inte redovisats. Med kvar i tillkommande utgifter är lika ovetande nu som den var . Vi vet att kostnader för äldreomsorgen och skolan tillkommer. I övrigt har regeringen inte redovisat något. Skatteförslag avser regeringen att i sin helhet finansiera. Av de förslag som presenterats kan vi ändå peka på vissa slutsatser av regeringens politik. Man väljer hellre att höja de högsta pensionerna och slopa pensionärers friår i sjukvården än att höja de lägsta pensionerna och satsa på sjukvården. Regeringen väljer hellre höjda mjölkpriser för barnfamiljerna än vårdnadsbidrag. Regeringen väljer hellre höjd bensinskatt än att införa en skatt på uran, vilken skulle främja kärnkraftsavvecklingen. har i sitt arbete redovisat en politik som ger en starkare Mot. budget än regeringens alternativ. Vi har gjort detta som våra Fi24 förslag skulle givit bättre miljö, rättvisare fördelning mellan individer och regioner samt en varaktig tillväxt. Vi accepterar vissa skattehöjningar vad gäller alkohol och tobak. Vi har också föreslagit miljöavgifter och en skatteomläggning med höjt grundavdrag och höjda oljeskatter. Vi har motsatt oss skattehöjningar vad gäller bensin, kilometerskatt och värdepapper. Vi har angivit grundtrygghetsprincipen som inriktning för arbetslöshetsreformen och därigenom förordat begränsade ökningar av de högsta ersättningsbeloppen. Vi har föreslagit rejäla höjningar av de lägsta pensionerna men väsentligt mindre pensionshöjningar än dem regeringen föreslagit för dem som har högsta ATP. Under hänvisning till vår motion och finansutskottets beräkningar i FiU 1987/88:10 förordar vi följande korrigeringar av vårt förslag: Avvikelser (c) i förhållande till FiU 1987/88:10 och regeringen (preliminärt) Utskottets beräkning utgår från ett genomsnitt under . Eftersom produktionen ökat bör man räkna utifrån då mer uran använts Egenavgift ytterligare 100, besparingar 320 1 (XX) Lika beskattning av el och värmeproduktion Anslaget lyfts ur budgeten, vilket vi accepterar. Vårt sparförslag om 500 på investeringar kvarstår 1 (XX) Den beräknade kostnadsramen för inkomstskattesänkning ligger kvar men kan ej preciseras. Tillkommande utgifter: vår minskning till 4 000 kvarstår. Slutsats: Vårt budgetalternativ är starkare än regeringens. I propositionen föreslås nya regler för statliga garantier för lån. Detta gäller bl. a. garantilånen på jordbrukets område. har tidigare yttrat sig i detta ärende. Enligt vår mening är det självklart att de nya reglerna enbart kommer att gälla nya garantier. Om reglerna skulle omfatta 25 redan givna garantier får de i praktiken en räntehöjande effekt för den Mot. 1987/88 enskilde. bör ge regeringen detta till känna. I propositionen anges att sparande i aktiefonder inte är förenligt med ungdomsbostadssparandets syften. Härigenom utesluts en nu existerande sparmöjlighet organiserad för de privata bostadsrättsföreningarna. Enligt vår mening finns inte skäl för denna begränsning. I vårt budgetalternativ förordade vi att man med tanke på de stora reservationerna borde kunna minska anslaget till beredskapsarbeten med 300 milj. kr. Detta har behandlats positivt av och föranleder nu regeringen avisera en minskning av anslaget med 200 milj. kr. Vi kvarstår vid vår bedömning . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar godkänna de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att beslutar godkänna de allmänna riktlinjerna för budgetpolitiken som förordas i motionen, 3. att beslutar godkänna vad som i motionen anförts vad gäller god miljö som ett mål för den ekonomiska politiken, 4. att beslutar godkänna vad som i motionen anförts angående lönebildningen, 5. att beslutar godkänna vad som i motionen anförts om fördelningspolitiken, 6. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om kredit- och valutapolitiken, 7. att beslutar att hos regeringen begära förslag om införande av personliga investeringskonton enligt det anförda, 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om stimulanser för ökat sparande i övrigt, 9. att beslutar att ungdomsbosparande också skall kunna ske i aktiefond enligt det i motionen anförda, 10. att beslutar återinföra de ursprungliga reglerna för generalklausulen i skattelagstiftningen, 11. att om yrkande 10 avslås beslutar upphäva reglerna om generalklausul i skattelagstiftningen, 12. att beslutar att hos regeringen begära förslag om att avskaffa den allmänna prisregleringslagen, 13. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om riktlinjer för skattepolitiken , 14. att beslutar att hos regeringen begära att initiativ tas för att minska risken för kommunalskattehöjningar 1989 i enlighet med det anförda, 15. att beslutar att beräkna tillkommande utgiftsbehov netto till 4 000 milj. 16. att beslutar att de nya reglerna för statlig garantigivning ej skall gälla gamla lån, 17. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om möjligheten att minska anslaget till beredskapsarbeten. 1987/88 Fi24 () () () () () (c) () () () () ()