mot · GB02Jo228 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo228 av () om stöd till alternativt jordbruk Om man vill ha friskhet i landet måste marken vara frisk. Landsbygden är och har alltid varit grunden för ett friskt samhälle, säger bonden i . Landsbygden måste få möjlighet att ge människor utkomst och trivsel. Det finns jordbrukare som av ideella skäl gör en mycket värdefull insats för landet genom att föda upp djur som kan leva på inhemskt foder, är uthålliga och tåliga och ger livsmedel av hög kvalitet och god smak. Alltså den sorts djur som vi hade allmänt i landet innan den snävt ekonomiskt inriktade "förädlingen" började. Dessa jordbrukare vill inte ha fler djur att ta hand om än att varje djur kan kännas igen och behandlas som en individ. Betesdrift i hagar ger ett öppet landskap, som är så viktigt för trivseln på landet. Grisar lär vara suveräna på att bearbeta jorden fri från kvickrot. Höns tål inte att vara i större grupper utan att bli sjuka. De behöver picka i jorden, inte på ett golv. En djurhållning som rättar sig efter djurens naturliga förutsättningar känns tillfredsställande medan den s. k. rationella djurhållningen, som pressar djuren, fyller de flesta med motvilja. En småskalig djurhållning bör stimuleras och stödjas av samhället t. ex. genom arealbidrag eller riktade bidrag. De flesta lantbrukare har genom inriktningen av forskningen, politiken och myndigheternas ekonomiska tänkande tvingats gå från biologiskt balanserade till kemiskt baserade produktionsmetoder. Forskningen driver fram växtsorter som kräver handelsgödsel och därmed kemiska bekämpningsmedel. Den genetiska mångfalden utarmas katastrofalt. Djur "förädlas" till sjuka produktionsmaskiner som inte tål det foder vi kan odla själva. Jordbruksarbetet blir stressat och ensamt, matens kvalitet sjunker och samhället blir sårbart. Storskalighet har tvingats fram av samhällets rationaliseringskrav. Man får t. ex. inte lantbruksnämndens tillstyrkan av lån till en enklare, småskalig investering, men väl till miljonprojekt. Skuldsättningen pressar jordbrukarna till högre produktionsresultat än djuren och jorden tål. I en annan motion har och jag föreslagit besluta om ett omställningsstöd till lantbrukare som vill ändra sin produktionsinriktning till alternativ odling. Eftersom det är samhället som tvingat jordbrukaren att gå in för de kemiska brukningsmetoderna är det ett rimligt krav att samhället hjälper till med omställningen. Industrin har fått åtskilliga miljarder i strukturomvandlingsstöd. är det jordbrukets tur! En kontaktgrupp för alternativa odlingsformer har bildats vid () i av odlare, studenter och forskare. Definition och beskrivning av alternativ odling: Med alternativ odling avses resursbevarande odlingssystem1 där produktionen i huvudsak baseras på platsgivna resurser och där biologiska och ekologiska hänsyn ligger till grund för odlarens åtgärder. I alternativ odling eftersträvas att: - producera hälsobefrämjande livsmedel - bevara jordens fruktbarhet - skapa en sådan miljö som tillfredsställer husdjurens naturliga beteende och inneboende behov - hushålla med naturresurser Alternativ odling kännetecknas av en naturuppfattning där naturen betraktas som en helhet, vilken har sitt egenvärde. Människan är beroende av naturen och har ett moraliskt ansvar att anpassa sina odlingsåtgärder så att kulturlandskapet kan ingå som en positiv del i den omgivande naturen. En allsidig och varierande växtföljd med inslag av baljväxter utgör en viktig del i den alternativa odlingen. Markens produktivitet upprätthålles i huvudsak med organiskt material. Symbiotisk kvävefixering och mikrobiell mineralmobilisering utgör väsentliga inslag. Gröngödsling i renbestånd eller samodling tillämpas. Om marken saknar något näringsämne i växttillgänglig form, tillföres detta i svårlöslig och så naturlig form som möjligt. Konstgödsel kväve användes inte. Odlingssystemet i sig självt motverkar sjukdomar, skadedjur och ogräs. I förebyggande syfte användes motståndskraftiga sorter, anpassad växtföljd och andra odlingstekniska åtgärder. Som direkta åtgärder används mekaniska, fysikaliska och biologiska metoder. Syntetiska, ej naturligt förekommande bekämpningmedel användes inte. Jordbearbetningssystemet utformas så att det blir skonsamt för markens struktur och organismer. Där djurhållning förekommer eftersträvas balans i förhållande till odlingsarealen. Genom att den alternativa odlingen satsar på lokal resursanvändning med minimal insats av produktionshjälpmedel utifrån, såsom konstgödsel och bekämpningmedel, är odlingssystemet miljövänligt, energibesparande och mindre sårbart. 1 Ett samlingsnamn för biologisk, ekologisk, organisk, giftfri, biodynamisk, organisk-biologisk. naturenlig odling och dylikt. - Anmärkning och tillägg till sammanträde : Inom 1FOAM (International ) diskuterar dess möjligheten att införa ett internationellt samlingsnamn för denna odlingsform. Till övervägande har man namnet Biologiskt lantbruk. Inrättande av sekretariat för alternativ odling SLU och har träffat ett mångårigt samarbetsavtal som bl. innehåller en forsknings- och odling och en försöksstation. Ekhaga försöksgård på egendom. SLU bistår med vissa lokaler, integrering i undervisningen, bibliotek, lån av utrustning m. m. svarar för investerings- och driftskostnader för försöksgårdens praktiska drift. Stiftelsen delfinansierar också en statskonsulenttjänst i alternativ odling vid SLU. Man avser att bygga upp ett sammanhållet, strukturerat och fruktbart samarbete mellan så många områden som möjligt. Ett sådant tvärvetenskapligt samarbete är nödvändigt, säger man, för att på ett mångsidigt och sakligt sätt utveckla forskning, försöksverksamhet, rådgivning och utbildning som kan ge en helhetssyn vad gäller biologiska, ekologiska, samhällsekonomiska och sociala aspekter på lantbruket. Till detta ändamål är det nödvändigt att ett centralt placerat sekretariat för alternativ odling byggs upp. har beslutat att inkomsterna från avgifterna på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel skall gå till forskning och rådgivning i alternativ odling. Bara en mindre del av dessa pengar har kommit alternativodlingen till del. bör nu besluta att det ovan nämnda sekretariatet för alternativ odling vid SLU finansieras genom statsmedel. i har vid sin försöksgård boställe planer på att börja med trädgårdsskötsel med alternativ inriktning. Syftet är att visa vad alternativ odling är och ge undervisning och underlag för rådgivning samt undersöka vad som händer med marken på lång sikt och göra ekonomiska utvärderingar. har goda förutsättningar för grönsaksodling, som inte utnyttjas till fullo. Det borde vara en mycket god affärsidé att lansera alternativodlade produkter från som en specialitet. Vårt län besöks av turister, vårt bofasta innevånarantal, både från andra delar av och från utlandet. Efterfrågan på alternativt odlade livsmedel är potentiellt hög, om sådana kan tillhandahållas färska och fräscha. Närproduktion är ett villkor för att detta krav skall uppfyllas. Budgetpropositionen innehåller förslag om 80 milj. kr. till programmet för särskilda åtgärder för jordbruket i norra (bil. 11 s. 27). Föredraganden säger att man därvid bör beakta de möjligheter till alternativ odling som finns i norra . Lantbruksstyrelsen bör göra en bedömning av i vilka regioner störst behov föreligger, enligt jordbruksministern. Jag anser att bör uttala sig för att hushållningssällskap bör tilldelas medel för sin försöksverksamhet med alternativ trädgårdsodling. Lag om alternativ jordbruksproduktion Det danska har antagit en lag om ekologisk jordbruksproduktion, definierad ungefär som alternativ odling ovan. Man räknar med att av jordbruksareal skall brukas alternativt. Ett ekologiskt jordbruksråd har inrättats för att främja, följa och utvärdera den danska ekologiska jordbruksproduktionen. Omställningsstöd, utvecklingsstöd införs liksom kontroll av produkterna. ställer ett sekretariat till förfogande för rådet som består av representanter för jordbruks- och miljödepartementen. , olika andra sammanslutningar av alternativodlare, hushållningssällskapen, LRF med flera organisationer. Lagtexten bifogas till denna motion. bör anta en motsvarande lag om alternativ odling. Utskottet ombeds utforma erforderlig lagtext. 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till småskalig djurhållning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av ett sekretariat för alternativ odling vid statens , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till försök med alternativ trädgårdsodling i , 4. att antar en lag om alternativ odling i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88 Jo228 Til lovforslag nr. L 75 1986-87 nr. ved 3. behandling den 14. Lov om okologisk jordbrugsproduktion Förmålet med denne lov er at fremme udvikling af okologisk jordbrugsproduktion. Okologisk jordbrug bygger på en målsaetning om etablering af stabile og harmoniske driftssystemer, hvor produktionsmetodeme tilrettelaegges således, at de enkelte driftsgrene kan integreres i et naturligt biologisk kredslob i mark og stald. Det tilstraebes så vidt muligt at havé husdyr på brugene. Der anvendes ikke industrielt fremstillede godninger, pesticider eller vaekststoffer, ligesom der i fodermidler ikke anvendes industrielt fremstillede tilsaetningsstoffer. Godningsforsyningen baseres isaer på organiske godninger, husdyrgodning, gröngödning, afgroderester m.v. samt kvaelstoffiksering gennem baelgplanter. Plantesygdomme, ukrudt og skadedyr kontrolleres ved veltilrettelagte og alsidige saedskifter, mekanisk jordbehandling samt hensigtsmaessigt sortsvalg, herunder sortsblandinger. Der nedsaettes et okologisk jordbrugsråd under til at fremme, folge og vurdere udviklingsmulighederne for en dansk okologisk jordbrugsproduktion. Rådet skal udarbejde förslag om stotte til fremme af okologisk jordbrugsproduktion, vurdere det lobende rådgivnings- og forsogsarbejde, komme med förslag til yderligere aktiviteter samt udtale sig om regler for kontrol med produktion, markedsforing, opbevaring, transport, maerkning, distribution og detailsalg af okologiske varer, jf. § 4, stk. I sporgsmål, der vedrorer de i stk. 2 naevnte områder, indhenter landbrugsministe ren en indstilling fra Det ökologiske Jordbrugsråd. Det Ökologiske Jordbrugsråd består af 1 repraesentant för henholdsvis , , Föreningen for Biodynamisk Jordbrug, Landsforeningen Okologisk Jordbrug, Samarbejdsudvalget for Ökologisk/Biodynamisk Jordbrug, De Danske , Danske og . repraesentant er formand for rådet. Rådet kan supplere sig med saerlige sagkyndige. den nodvendige sekretariatsbistand til rådighed for rådet. Der ydes offentlig stotte til fremme af okologisk jordbrugsproduktion gennem en udviklingsstotte og en omlaegningsstotte. Stottebelobenes storrelse fastsaettes på finansloven. Tilsagn om stotte efter stk. 1 gives inden for belobsrammeme fastsat på finansloven. Udnyttes en belobsramme ikke fuldt ud i finansåret, kan det resterende rammebelob överföres til senere finansår, dog ikke ud över . Ansogning om tilskud skal indgives senest 31. . Der etableres en offentligt godkendt maerkningsordning for okologisk, herunder biodynamisk avlede produkter. Der etableres en kontrol med produktion, markedsforing, opbevaring, transport, distribution, maerkning og detailsalg af okologiske produkter. j. h. scholtz a/s 13*5 l/p*iv51412f01 x Landbrugsministeren fastsaetter efter indhentet udtalelse fra Det 0kologiske Jordbrugsråd regler for den i stk. 2 omtalte kontrol. Ansogere om tilskud efter § 3, stk. 1, har efter anmodning pligt til at give naermere oplysning om, hvorvidt de betingelser og vilkår, for tilskuddet, opfyldes. Tilskud bortfalder, hvis 1) tilskudsmodtageren ikke laengere opfylder de betingelser og vilkår, der gaelder for tilskuddet, 2) tilskudsmodtageren har givet urigtige eller vildledende oplysninger eller fortiet oplysninger af betydning for tildeling af tilskud eller 3) tilskudsmodtageren undlader at give oplysninger efter § 5. Når saerlige forhold täler derför, kan landbrugsministeren fravige stk. Bortfalder tilskud efter stk. 1, kan landbrugsministeren bestemme, at udbetalte tilskud skal tilbagebetales. Landbrugsministeren eller den, ministeren bemyndiger , har til enhver tid uden retskendelse og mod behörig legitimation adgang til de bedrifter m.m., hvortil der er ydet tilskud efter § 3, stk. 1, for at foretage eftersyn af bedriften m.m. samt af regnskaber og forretningsboger m.m. Landbrugsministeren eller den, ministeren bemyndiger , har endvidere samme adgang til private ejendomme og bedrifter, hvor det er påkraevet af hensyn til kontrollen med overholdelsen af de i medfor af § 4 fastsatte regler. Henlaegger landbrugsministeren sine befojelser efter denne lov til et under ministeriet oprettet direktorat eller andel administrativt organ, kan ministeren fastsaette regler om adgang til at påklage afgorelser, der er truffet i henhold til bemyndigelsen, herunder at afgorelser ikke skal kunne indbringes for ministeren. Landbrugsministeren fastsaetter efter indhentet indstilling fra Det Okologiske Jordbrugsråd naermere regler for lovens administration, herunder om afgraensningen af ekologisk jordbrugsproduktion, jf. § 1, stk. 2, og om vilkår for ydelse og udbetaling af tilskud, om storrelsen af tilskud samt for tilskuddets beregning, jf. § 3, stk. tages op til revision i folketingsåret 1990-91. Tidspunktet for lovens ikrafttraeden fastsaettes af landbrugsministeren. gaelder ikke for Faeroeme og .