mot · GB02Kr240 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr240 av m. fl. om vissa radio- och TV-frågor, m. m. I denna kommittémotion framför bl. a. följande synpunkter och Förslaget om licenshöjning med . Regeringen bör senast lägga fram förslag om kompletterande finansiering av hela genom att en av TV-kanalerna öppnas för reklam i noga kontrollerade former. Som ett provisorium bör radio- och TV-verksamheten anvisas medel enligt regeringens förslag. Lokalradion måste få utvecklas både kvantitativt och kvalitativt. finansieringslösning kan medverka till detta. Lokalradions självständighet bör markeras ytterligare . Fristående lokala och regionala bör få etableras i . kommer inte att medverka till den regelskärpning för mottagning och vidaresändning av satellitprogram i kabel-TV som radiolagsutredningen föreslagit. Gränsen för tillståndsplikt för kabel-TV-nät bör höjas till 250 bostäder. Vårdinstitutioner och studentbostäder bör undantas helt från tillståndskravet. Närradiosändarna bör i princip få bli kommuntäckande. monopol på byggande och drift av närradiosändare bör upphöra. ® De finska TV-sändningarna över Nacka-sändaren bör permanentas. Sändare i , , , och skulle möjliggöra för av de finsktalande i att se programmen. 1986 fattade beslut om en ny organisation för . Nya avtal har slutits. Riksdagsbeslut och avtal betyder att organisationsstrukturen har förändrats på några viktiga punkter. Framför allt har televisionen delats upp på en rikskanal som distrikten tillsammans ansvarar för () och en s. k. Stockholmskanal (Kanal ). Båda kanalerna bibehåller dock sin ledningsorganisation i trots åtskilliga propåer om en utlokalisering av TV 2-ledningen till annan ort i landet. Den nya organisationen har börjat fungera . Utöver omstruktureringen av televisionen är utbyggnaden av ett FM 4-nät, som skall disponeras av lokalradion, en viktig mediepolitisk utvecklingsinsats. När den breda allmänheten i sin egenskap av radiolyssnare och TV-tittare skall bedöma dessa två beståndsdelar riksdagsbeslut är det troligt att man kommer att anse utbyggnaden av lokalradion som det viktigaste av dem. Omstruktureringen av de två TV-kanalerna var ett viktigt organisatoriskt beslut som dock inte ger några omedelbara dramatiska förändringar i programutbudet. Den breda allmänheten har därför knappast upplevt att de fått en ny television. Det är andra delar av den aktuella medieutveckling som efter hand möjligen kan ge en sådan upplevelse också för den breda allmänheten. I det följande tas några ur mediesynpunkt betydelsefulla frågeställningar upp till belysning ur centersynpunkt. I mediedebatten hävdas vid upprepade tillfällen att utbudet av svensk television måste ökas för att kunna möta en alltmer omfattande konkurrens från internationell TV som möjliggörs framför allt genom utnyttjande av satellittekniken. har i program och motioner förklarat sig villig att medverka till en förstärkt finansiering av allmäntelevisionen genom att öppna en av de båda TV-kanalerna för viss reklamfinansiering. Det ansvariga statsrådet, regeringen och det socialdemokratiska partiet präglas emellertid av en för svensk television direkt förödande handlingsförlamning när långsiktiga finansieringsfrågor skall beredas. I årets budgetproposition föreslås en höjning av licensen med . Denna höjning medverkar till att täcka en del av underskottet i rundradiofonden men innebär absolut inte att någon långsiktig finansieringslösning säkerställes. ser det som ytterst angeläget att televisionens finansieringsfrågor kan nå en lösning. Vi har presenterat förslag om hur detta kan ske. Vi är därför inte nu beredda att medverka till den höjning som regeringen föreslår. bör hos regeringen begära förslag om vidgning av Radio-koncernens finansieringsmöjligheter genom att en av de båda TV-kanalerna öppnas för reklam. Förslaget bör framläggas skyndsamt - senast . I avvaktan på denna lösning bör som ett provisorium radio och TV-verksamheten anvisas medel ur radiofonden i den omfattning regeringen föreslår. Intäkterna från reklamen i en av TV-kanalerna bör kunna ge ett betydande tillskott av medel så att den svenska televisionen på ett bättre sätt kan utöva sitt kulturpolitiska ansvar. Framför allt måste en produktion av svenska gestaltande program säkerställas. De intäkter som reklam i en av TV-kanalerna kan ge måste tillföras koncernen i sin helhet. Det är också angeläget att denna reklam omges av bestämda etiska regler. Reklamen skall också ligga i block som inte bryter programmen. Sammanfattningsvis kräver alltså att regeringen framlägger förslag om reklam i en av TV-kanalerna som säkerställer framtiden för en svensk allmäntelevision. I avvaktan härpå bör ingen licenshöjning ske. 1* 1987/88.3sami. Sorn ovan nämnts innebär ianspråktagandet av ett FM 4-nät för lokalradion att en kraftig expansion av sändningstiden möjliggöres. Det är angeläget att lokalradion nu tilldelas resurser i en sådan omfattning att kvaliteten kan bibehållas och helst förbättras. Inom ramen för den finansieringslösningen vi ovan har skisserat bör det vara fullt möjligt att tilldela lokalradion sådana resurser att dess expansion blir såväl kvantitativ som kvalitativ. Det kan också diskuteras om inte lokalradions självständighet ytterligare bör markeras . Det kan exempelvis ske genom att lokalradion får en egen ledningsorganisation vid sidan av . Fristående lokal och regional TV I internationella frekvensöverenskommelser har tilldelats utrymme för markbundna sändningar av TV i sådan omfattning att det skulle vara möjligt med såväl ett tredje som ett fjärde rikstäckande TV-nät. Därtill kan ytterligare lokala sändare komma till i vissa områden utan att störningar uppstår. Enligt mening är det emellertid nu mindre angeläget att starta nya rikstäckande TV-kanaler. De frekvenser som tilldelats bör nu användas för att etablera en lokal och regional etersänd television. På ett tiotal orter i landet finns kabel-TV-nät där tillstånd givits till lokala egensändningar. Dessa skulle kunna nå en betydligt större publik om de fick eterdistribueras. När en god allmäntelevision kan garanteras genom SRkoncernens två kanaler finns det enligt mening inga bärande motiv för att bromsa framväxten av en fristående TV-verksamhet efter lokala och regionala initiativ. Ur allmänkulturell synpunkt är det välkommet att det framtida internationella TV-utbud det kan kompletteras med ett vitalt decentraliserat utbud som kan nå många hushåll utan att de behöver skaffa ny teknik. De frekvenser som tilldelats i internationella överenskommelser bör erbjudas till fristående lokala och regionala stationer. Dessa stationers verksamhet bör grundas på någon form av statlig koncession. Därvid bör projekt som enskilt eller i samverkan ger största geografiska täckningsgrad ges prioritet. Tänkbara intressenter för att utveckla en television av denna typ kan vara folkrörelser, tidningsföretag, idrottsorganisationer, religiösa samfund, folkbildningsorganisationer, kommuner och landsting samt högskolor. Ingen intressent bör ges en dominerande ställning som ägare till ett sådant lokalt/regionalt TV-företag. När reglerna för en fristående lokal/regional TV utformas måste villkoren för samverkan mellan stationer utvecklas. För att kunna utgöra ett attraktivt alternativ måste sannolikt också en lokal sända en normal dag. Då uppnås en kontinuerlig publikkontakt. Det torde emellertid erbjuda svårigheter att på många håll i landet uppnå en sådan sändningsvolym enbart med lokalt producerat material. Därför måste det vara möjligt för en station att köpa in material från annat håll på samma sätt som sker i våra nuvarande TV-kanaler. Vidare måste det vara möjligt för flera stationer i ett län eller en landsdel att gå samman om gemensamma programblock som Slutligen bör det vara möjligt för de lokala och regionala stationerna att låta en gemensam organisation eller företag med rikstäckning svara för en viss andel av programmen. En sådan gemensam programservice kan distribueras antingen via markbundna länkar eller ännu troligare via transponder i en kommunikationssatellit. Vi har här skisserat hur en lokal eller regional television skulle kunna utvecklas. Det är enligt mening nu angeläget att hos regeringen begär utredning och förslag till ett regelverk som skulle kunna ligga till grund för utvecklingen. Därvid måste särskilt finansieringsfrågorna belysas. Kommersiell finansiering i någon form bör inte uteslutas om en verksamhet av denna art skall kunna utvecklas under någorlunda gynnsamma villkor. Dessa frågors art och betydelse - det handlar om yttrande- och informationsfrihetens utveckling - gör det naturligt att de bereds i en parlamentarisk utredning. När regeringen och i synnerhet kulturministern skall beskriva den aktuella utvecklingen på kabel- och satellit-TV-området hävdas i allmänhet att utbudet skulle vara kommersiellt och utslätat. Det finns anledning att reagera mot denna beskrivning eftersom den är felaktig. Det finns också risk att ansvariga aktörer i vårt land drar helt felaktiga slutsatser om vilken politik som skall föras. Bland det utbud som via kabel och satellit erbjuds kan bl. a. följande nämnas: Super Channel är en engelsk kanal som huvudsakligen ägs av det brittiska fristående TV-företaget . Åtskilliga av de TV-program som vår allmäntelevision har sänt sedan sin tillkomst har köpts in från just ITV. Via Super Channel får tittare i del av detta utbud tidigare än de annars skulle ha fått. Kanalen har också ett avtal som innebär att man får del av BBC.s utbud. kommer det också att bli möjligt för svensk TV-publik att direkt ta del av BBC:s sändningar i sin helhet eftersom en kabeloperatör har träffat avtal om vidaresändning i vissa svenska kabelnät. BBC anses vara världens bästa TV-företag och har fått stå som förebild och föredöme för åtminstone huvuddelen av den europeiska televisionen. 7V 5 är en franskspråkig kanal med kulturambitioner som produceras av public-serviceföretagen i , och . () sänder internationella nyheter dygnet runt. Kanalen har ett samarbete med Rapport som den vägen förses med internationellt material till hela den svenska TV-publikens glädje. Kanalen tas numera emot också i interna TV-nät. Den ryska televisionens riksprogram förmedlas via satelliten . Denna kanal torde svårligen kunna karakteriseras som kommersiell och utslätad. Sedan nyåret finns som riktar sig till en skandinavisk publik. Denna kanal är förvisso kommersiell men det har inte hindrat att åtskilliga bedömare med sakkunskap på TV-området med gillande har tagit del av kanalens utbud. Brittiska är den äldsta satellitkanalen. Den drivs helt kommersiellt. Dess programutbud har tilltalat en ungdomlig publik. En följd av denna kanals existens är att nu satsar mer på denna publikgrupp. Sky samarbetar med Arts Channel som är en specialkanal för konst och seriös musik. Sky kommer också att i samverkan med Europeiska radiounionen (EBU) starta en sportkanal för hela . Det är enligt uppfattning inte rimligt att ta regeringens karakteristik av kabel- och satellit-TV-utbudet som utgångspunkt när politiken på detta område skall formuleras. Bland de slutsatser som kan dras är att svensk allmän-TV behöver ett betydande resurstillskott som endast kan åstadkommas genom ianspråktagande av nya finansieringskällor om en rimlig konkurrenssituation för svenskproducerad TV skall åstadkommas . Vidare kan konstateras att förbud och regleringar på kabel- och satellit-TVområdet inte kan motiveras med allmänna kvalitetsbrister i utbudet. När 1985 behandlade förslaget till lagstiftning om radio- och TV-sändningar i kabelnät framhöll i en kommittémotion bl. a. följande: Genom förslaget i 21 § p. 3 fullföljer regeringen massmediakommittémajoritetens idé att förbjuda reklam som särskilt riktar sig till svenska konsumenter. Förslaget har mött kritik från åtskilliga remissinstanser. Risken är enligt vår mening betydande att tillämpningen av denna bestämmelse kommer att erbjuda avsevärda svårigheter. Diskussion och information kring aktuella satellitprojekt visar även på ett annat förhållande som gör att den föreslagna bestämmelsen kan komma att te sig mycket märklig. Det är nämligen endast vidaresändning av en svensk reklamkanal från satellit i fast trafik som kan stoppas denna väg. Enligt nu tillgängliga uppgifter har en Sverige-kanal förmedlad av exempelvis den luxemburgska kommande direktsändande satelliten väl så hög aktualitet. Sändningar från direktsändande satelliter är att betrakta som rundradiosändningar mot vilka ingripanden ej kan ske med stöd av den nu framlagda lagstiftningen. Ett försök till vidgning av lagstiftningen så att ett sådant ingripande skulle möjliggöras torde stå i strid med regeringsformens regler om informationsfrihet. Med stöd av den ovan redovisade argumenteringen yrkade avslag på den föreslagna lagstiftningen vid riksdagsbehandlingen . Det som hänt är att den utveckling vi förutsåg nu förverkligas. Sedan nyåret finns en skandinavisk satellitkanal - - som kommer att sändas från den luxemburgska direktsändande medeleffektsatelliten . Dess värre har även det andra ledet i våra förmodanden besannats genom att regeringen hos radiolagsutredningen begärt ett förslag vars syfte är att stoppa TV 3-projektet. Regeringen genom kulturministern anmäler att förslag till sådan förbudslagstiftning kommer att föreläggas vårriksdagen. kommer självfallet inte att medverka till att den lagstiftning vars tillkomst vi motsatte oss nu vidgas ytterligare. Förslaget från radiolagsutredningen bör således inte, enligt mening, föreläggas . Det är enligt vår mening angeläget att regeringen söker eftersträva breda lösningar i denna typ av frågor som ju berör formerna för hur yttrande- och informationsfriheten skall kunna utvecklas och stärkas. Enligt kabel-TV-lagstiftningen i sin nuvarande form är anläggningar som når fler än hundra bostäder tillståndspliktiga. Enligt mening bör gränsen för tillståndsplikt höjas till 250 bostäder. Vidare bör kommunala och landstingskommunala vårdinstitutioner och studentbostäder helt undantas från tillståndskravet. Tillkomsten av närradion har givit det svenska organisationslivet en ny och betydelsefull kanal för kontakter med allmänheten. För många människor innebär också arbetet med närradio att själva mediearbetet har avdramatiserats. Förmågan att rent allmänt kritiskt granska vad som erbjuds i radio och TV har stärkts. Det är angeläget att närradion kan fortsätta att utvecklas. Ett problem man möter på allt fler håll är att föreningarna inte kan nå en hel kommun med sina sändningar. På många håll har man medgivit högre sändarstyrka för att uppnå bättre täckning. Det kan mot denna bakgrund ifrågasättas om den nuvarande reglering som innebär en generell effektbegränsning är det bästa sättet att hantera dessa frågor. , som under arbetet med dispenser fått en god överblick över situationen, bör få i uppdrag att utarbeta ett förslag till ett alternativt sätt att reglera dessa frågor. En utgångspunkt för en sådan översyn bör vara att närradiosändningarna i princip skall vara kommuntäckande. Denna täckning kan uppnås antingen genom att högre sändareffekt medges eller genom att relästationer byggs. Vi är medvetna om att kommuntäckningsprincipen tills vidare kan vara svår att uppnå på grund av frekvensbrist i vissa tätbefolkade områden och vid rikets gränser. Ianspråktagande av området bör emellertid underlätta en lösning. har föreslagit att byggande och drift av närradiosändare inte längre skall inrymmas i monopolsfären. Enligt mening bör verkets framställning bifallas. Den särskilda lag som möjliggör sändning av finsk TV via Nacka-sändaren är tidsbegränsad. Enligt mening bör dessa sändningar nu permanentas och anses utgöra ett varaktigt inslag i huvudstadens mediabild. Det är vidare angeläget att en utbyggnad sker till andra delar av landet. Etablering av sändare i exempelvis , , , och skulle möjliggöra för av de finsktalande i att se programmen. Ett särskilt skäl att underlätta tillkomsten av finska sändningar är att planer finns att etersända svensk TV i de delar av där huvuddelen av de svensktalande är bosatta. TV-utbytet av detta slag mellan de båda grannländerna skulle härigenom bli ömsesidigt. bör besluta om sådan lydelse av lagen att verksamheten permanentas och utbyggnad på fler orter i möjliggöres. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med avslag på regeringens förslag om höjning av mottagaravgiften hos regeringen begär att förslag framläggs senast som möjliggör kompletterande finansiering av genom att en av de två TV-kanalerna upplåtes för reklam på de grunder som anges i motionen, 2. att som ett provisorium i avvaktan på en varaktig finansieringslösning anvisar de medel för radio- och TV-verksamheten som föreslås i budgetpropositionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om såväl kvantitativ som kvalitativ expansion av lokalradion, [att hos regeringen begär utredning och förslag rörande ett regelverk som kan reglera en fristående lokal och regional TV-verksamhet enligt de grunder som anges i motionen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskrivningen av den aktuella utvecklingen på kabel- och satellit-TV-området,1] [att beslutar avvisa ytterligare begränsningar av möjligheterna till mottagning och vidaresändning av satellitkanaler i kabelnät som föreslagits av radiolagsutredningen,1] [att beslutar om sådan ändring av kabel-TV-lagstiftningen att gränsen för tillståndspliktigt nät höjs till 250 bostäder som kommunala och landstingskommunala vårdinstitutioner och studentbostäder undantas från tillståndsplikt,1] 4. att hos regeringen begär att närradionämnden får i uppdrag att utreda frågan om ändrade regler för sändaretablering bl. a. i syfte att i princip uppnå kommuntäckning, 5. att beslutar att byggande och drift av närradiosändare ej skall tillhöra monopolområde, 6. att antar följande lydelse av 1 § första stycket lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländska televisionsprogram: Regeringen får medge rätt till rundradiosändning från radiosändare av televisionsprogram i radio- eller trådsändning från , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggande av de finländska TV-sändningarna till nya områden. () () () () 1 1987/88:K420