mot · GB02Ub17 · 1988-03-30 00:00:00 — Den ovan föreslagna begränsningsregeln för andelen antagna med utländsk förutbildning får självfallet inte tillämpas på sådant sätt att detta samarbete försvåras. För att garantera en tillräckligt stor andel ungdomsstuderande direkt från gymnasieskolan bör den andel som antas i betygsurvalet inte understiga , om inte synnerliga skäl föreligger. Regeringen har både jämfört med dagens system och tillträdesutredningens förslag tonat ned betydelsen av arbetslivserfarenhet, vilket vi hälsar med tillfredsställelse. Motivet att premiera dem som skaffat sig en längre tids arbetslivserfarenhet genom att ge dessa extra meritpoäng när de söker till utbildningslinjer är emellertid ogenomtänkt. Utbildningslinjerna är ju oftast i första hand avsedda för yngre studerande som vill skaffa sig en längre sammanhållen högskoleutbildning. Äldre människor stimuleras inte heller nämnvärt att påbörja högre utbildning av favörer i antagningssystemet. Viktigt är emellertid att de inte missgynnas. Regeringens förslag innebär också att om de sökande genom en längre tids arbetslivserfarenhet har skaffat sig sådana reella om än icke formella kunskaper som är av betydelse för den sökta utbildningen detta också kommer att ge utslag i resultatet på högskoleprovet, varför regeringens önskemål härmed redan är tillgodosett. Effekten av regeringens förslag kan bli ödesdiger för många presumtiva studerande. För mycket eftersökt utbildning kan andelen som tas in på enbart betyg vara så låg som mindre än 1/3 av antalet tillgängliga platser. Många som har mycket höga betyg från sin gymnasieutbildning kommer att finna att deras betyg trots allt inte räcker till. De blir då hänvisade till att konkurrera om den åtrådda högskoleplatsen bland dem som tar högskoleprovet. Av dessa kommer många att ha arbetslivserfarenhet. För flertalet blir det därför nödvändigt att skaffa sig den arbetslivserfarenhet som ger extra meritpoäng. Att de förbättrar sina kunskaper genom studier av skilda slag har ingen betydelse, eftersom detta inte skall ge några meritpoäng. Det kallas för konkurrenskomplettering och anses inte fint. Konkurrenskomplettering med hjälp av arbetslivserfarenhet är däremot fint. Och arbetslivserfarenhet med nuvarande definitioner är i stort sett allting utom att studera, vara arbetslös eller hemarbetande utan egna barn . Till detta skall läggas att sambandet mellan arbetslivserfarenhet och framgång i högre studier är obefintligt eller t. o. m. negativt, vilket visats bl. a. i studier som utförts av professor m. fl. vid pedagogiska institutionen vid . Regeringens inställning är således i detta hänseende också ologisk. Om däremot meritvärderingen av arbetslivserfarenhet inte gjordes skulle konkurrenskomplettering med betyg bli mindre angelägen, eftersom kunskaper som förvärvats efter gymnasieutbildningen oavsett om de förvärvats genom studier eller på annat sätt kommer att resultera i bättre resultat på högskoleprovet. Detta prov skulle då fungera som en reell andra chans för dem som misslyckats i gymnasieskolan och för dem som inhämtat sina kunskaper på annat sätt. Regeringens förslag medför att en s. k. väntrumseffekt uppstår. De som inte kommer in med hjälp av sina betyg tvingas att skaffa sig någon form av arbetslivserfarenhet under . Att många studerande skulle vara beredda att vänta så på den sökta utbildningsplatsen visar erfarenheterna från nuvarande system, i vilket den maximala tiden för tillgodoräknande av arbetslivserfarenhet tidigare var . Den förhoppningsfulle studeranden kan alltså i regeringens system tvingas syssla med allt annat än studier för att i slutet kanske erhålla den eftertraktade utbildningsplatsen. kommer han också att ta arbete från andra som inte har samma ambition. Att sådana effekter dessutom kan allvarligt skada forskarrekrytering till vissa ämnen samt därutöver utgör ett stort samhällsekonomiskt slöseri torde få kunna bestrida. bör därför som sin mening ge regeringen till känna att meritpoäng för arbetslivserfarenhet inte skall ges vid urval till högre utbildning. Konkurrenskomplettering med betyg bör däremot vara möjlig. Det finns emellertid utbildning för vilken det anses nödvändigt att de studerande har erfarenheter av visst slag från arbetslivet s. k. yrkeslivserfarenhet. Detta skall givetvis beaktas. Det skall emellertid, enligt vår mening, inte göras inom ramen för urvalet. Om yrkeslivserfarenhet är nödvändig för att de studerande skall kunna tillgodogöra sig utbildningen skall sådan erfarenhet utgöra ett särskilt förkunskapskrav. Detta är fallet för flera utbildningslinjer. Antagning av studerande med utländsk förutbildning Regeringen anför att invandrarstuderande, flyktingar, nordiska studerande och svenskar med utländsk förutbildning i urvalshänseende bör jämställas med sökande med svensk utbildning. En bedömning av deras tidigare utbildning och deras betygsmeriter bör göras och urval mellan de sökande ske i förhållande till vad som krävs av de studerande med svensk förutbildning. Det är knappast möjligt för att, med ledning av detta uttalande, bedöma hur regeringens förslag är tänkt att fungera, i all synnerhet som den föreslår att nuvarande begränsning av antalet studerande inom denna kategori till skall upphöra. Uttalandet inger farhågor för ett utomordentligt tidskrävande, byråkratiskt och rättsosäkert förfarande. Vår slutgiltiga bedömning av förslaget får emellertid anstå till dess att regeringen för berört utskott meri detalj redovisat sina intentioner i detta hänseende. föreslog att viktning skulle kunna tillämpas för betygen i svenska, engelska och matematik samt i de ämnen som ingår i kraven 14 för särskild behörighet. Viktningen skulle med andra ord göras med ut- Mot. gångspunkt i vad som är väsentligt för den sökta högskoleutbildningen. Viktningen skulle därmed utgöra en del av de signaler som myndigheterna kan sända till de studerande om vad som är väsentligt i förberedelserna för utbildning. Regeringen lägger emellertid med hänsyn till den mycket splittrade remissopinionen i frågan om viktning inget förslag om möjligheter till sådan. Vi menar för vår del att möjligheterna att pröva det begränsade system för viktning av betyg som utredningen föreslagit bör införas. Endast på detta sätt kan praktiska erfarenheter av ett viktningssystems för- och nackdelar vinnas. Deltagarna i Komvux utgör en särskild referensgrupp vid betygsättningen, och betygsnormerande prov finns ännu inte. har anvisat medel för ett fortsatt arbete med att ta fram sådana prov. Regeringen räknar därför med att studerande från Komvux bör kunna förväntas delta i betygsurvalet på samma villkor som de studerande i gymnasieskolan. bör emellertid som sin mening ge regeringen till känna att för det fall sådana betygsnormerande prov inte är utvecklade sökande med Komvux som grund skall hänvisas till provurvalet. Urval till fristående kurser Regeringen har anslutit sig till de kriterier för urvalet till fristående kurser som moderata samlingspartiet fört fram under . Enligt förslaget skall olika urvalskriterier användas allt efter kursens syfte. Ett förenklat förfarande skall kunna användas vid antagning till i praktiken ospärrade kurser. Vi tillstyrker därför förslaget med undantag av tillgodoräknandet av eventuell arbetslivserfarenhet tillsammans med provresultatet i fråga om urval till linjealternativ utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om syftet med behörighets- och urvalsreglerna för tillträde till högskoleutbildning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det relativa betygssystemets negativa inverkan på högskolans tillträdessystem, 4. att beslutar att för allmän behörighet skall krävas minst betyget 3 i svenska och engelska motsvarande två årskurser på tvåårig linje i gymnasieskolan, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utbildning som ställer lägre krav än vad som anges i den allmänna behörigheten inte bör klassificeras som högsko- Mot. 1987/ 88 leutbildning, Ubl7 6. att med avslag på regeringens förslag om s. k. självprövningsrätt för vissa studerande beslutar att sådan rätt endast skall få gälla för vissa enstaka kurser av främst fort- och vidareutbildningskaraktär och då generellt för samtliga sökande, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behörighetsgivande prov i svenska och engelska, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att det för längre och mer krävande högskoleutbildning skall vara möjligt att som särskilt förkunskapskrav kräva genomgången minst treårig studieförberedande gymnasieutbildning, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inplacering i urvalsgrupp av sökande med folkhögskoleutbildning, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om individuell prövning av sökande till högskoleutbildning, 11. att som sin mening ger regeringen till känna att andelen antagna efter särskild prövning och antagna med utländsk förutbildning i normalfallet tillsammans inte skall överstiga av linjens platser, 12. att som sin mening ger regeringen till känna att den andel som antas i betygsurvalet inte skall understiga , om inte synnerliga skäl föreligger, 13. att som sin mening ger regeringen till känna att meritpoäng för arbetslivserfarenhet inte skall ges vid urval till högre utbildning, 14. att som sin mening ger regeringen till känna att konkurrenskomplettering med betyg skall vara möjlig, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om yrkeslivserfarenhet som grund för högre studier, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om antagning av studerande med utländsk förutbildning, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att viktning av betyg skall kunna tillämpas vid urval till högre studier, 18. att som sin mening ger regeringen till känna att en förutsättning för att deltagare i Komvux skall få delta i betygsurvalet är att betygsnormerande prov skall ha tillämpats i utbildningen, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om urval till fristående kurser. () () () () ()