mot · GB02A801 · 1988-01-18 00:00:00 — Därför är det också angeläget att opinionsbildningen för en friare mansroll får en positiv prägel. Det gäller att visa att såväl de enskilda männen själva som hela samhället har mycket att vinna på en förändrad mansroll. Jämställdheten är ett erbjudande och en chans till ett rikare liv. Den får aldrig uppfattas som ett påbud från myndigheter eller som ett krav på anpassning till någon ny färdig schablon. står det klart att en förändrad mansroll också är en förutsättning för att kvinnor och män skall få samma chanser i arbetslivet, i politiken och i 17 Det ger männen en nyckelställning i 1980- och 1990-talens Mot. 1987/88 jämställdhetsarbete. är många pappor med vid barnens födelse. En del reagerar dock mot att de är tvungna att sedan gå hem. Det är därför angeläget att landstingen kan erbjuda någon förlossningsavdelning där det finns möjlighet för pappor att stanna kvar, även övernatta, efter förlossningen. bör få i uppdrag att genomföra en kartläggning av dessa möjligheter. Pappans lika ansvar för barnen bör markeras redan från början. Vi anser i princip att rätten till pappaledighet vid barns födelse skall byggas ut från nuvarande till en pappamånad när ekonomiska resurser står till buds. Det skulle ge fadern en god möjlighet att vara med och dela ansvaret redan från början och kan dessutom stimulera till ytterligare föräldraledighet längre fram. Den nuvarande rätten till pappaledighet vid barns födelse utnyttjas i betydande omfattning. Det genomsnittliga uttaget är . Det finns goda möjligheter att bibehålla en hög uttagsnivå även om pappaledigheten fördubblas. bör det även vara möjligt att öka uttaget. Ett problem är dock att ersättning under pappaledigheten, i motsats till den vanliga föräldrapenningen, inte utgår under helgdagar. Detta betyder att det medför ett icke obetydligt inkomstbortfall att utnyttja pappaledigheten, och vi vet av tidigare undersökningar att det ekonomiska utfallet har stor betydelse vid familjernas beslut om utnyttjande av föräldraledighet. Inkomstbortfallet blir givetvis större om ledigheten förlängs. Det bör därför övervägas om inte ersättningsreglerna bör ändras så att ersättningen även utgår under arbetsfria dagar, dvs. enligt samma regler som för den vanliga föräldrapenningen. Det är angeläget att män uppmuntras både att ta pappaledigt och att utnyttja möjligheterna till förkortad arbetstid. Vi vet att arbetsgivarnas inställning har stor betydelse. Mycket talar för att det fortfarande finns ett avsevärt motstånd mot pappaledighet i arbetslivet, särskilt på den privata arbetsmarknaden. Här har bl. a. JämO en viktig uppgift. kampanj om pappaledigheten var ett positivt steg som bör följas av fler. De offentliga arbetsgivarna har ett ansvar att föregå med gott exempel, bl. a. genom aktiv uppmuntran till pappaledighet och genom att stimulera flexibla arbetstider mer än . En hög aktivitet på detta område skulle vara ett väsentligt bidrag till försöken att skapa en friare mansroll. Detta borde t. ex. tas upp i den statliga chefsutbildningen. En attitydundersökning bland chefer i statsförvaltningen skulle kunna genomföras liksom en kartläggning av de hinder som möter män som vill ta pappaledighet. bör få i uppdrag att ta erforderliga initiativ i detta syfte. Det har då och då förekommit uppgifter om att föräldrar som utnyttjat föräldraförsäkringen eller rätten till sex timmars arbetsdag för småbarnsföräldrar blivit omplacerade när de kommit tillbaka till sin arbetsplats. Det är därför angeläget att regeringen kartlägger vilken omfattning problemet har och - om det visar sig nödvändigt - återkommer till med förslag till åtgärder. Samlevnadsundervisningen under värnplikten har haft en begränsad och sporadisk omfattning. är det viktigt att ta till vara de 18 tillfällen som erbjuds att uppmuntra samtal om och ifrågasättande av Mot. traditionella könsrollsmönster för män, särskilt - som under A801 värnpliktstiden - när de sprids i stor omfattning. Ett första steg i denna riktning vore att föra in samlevnadsundervisning och könsrollsfrågor i befälsutbildningen. En väsentlig och nödvändig förändring anpassad till det samhälle vi nu lever i är att männen får chanser att ta ansvar för sina barn. måste den ogifta pappan anmäla sig som vårdnadshavare till sitt eget barn medan den ogifta mammans vårdnadskap erkänns automatiskt. Det är väsentligt att stärka den ogifta pappans ansvar, skyldigheter och rättigheter gentemot barnen. Exempelvis bör man pröva möjligheten att införa faderskapspresumtion för fader som är stadigvarande sammanboende med barnets moder. Förslag härom bör föreläggas . En ökad kvinnorepresentation i såväl utredningar som beslutande organ är en central uppgift i jämställdhetsarbetet. har under en följd av år fäst uppmärksamheten på den låga kvinnorepresentationen i statliga utredningar, nämnder och kommittéer. I utredningen damernas som presenterades har detta bekräftats. I remissinstansernas synpunkter kan man konstatera att en större medvetenhet har skapats om att åtgärder verkligen behövs. Redan det faktum att kvinnor och män bl. a. till följd av könsroller och traditioner har olika erfarenheter och kunskaper om olika delar av samhällslivet talar för en jämn könsfördelning bland beslutsfattare på alla nivåer. Men det finns även principiella argument som pekar i samma riktning. En väl fungerande representativ demokrati förutsätter att politikerna är representativa för sin väljarkår. En reell jämställdhet mellan könen förutsätter att kvinnors och mäns möjligheter att påverka samhällsutvecklingen är likartade. landsmöte beslöt 1972 om riktlinjer för en ökad kvinnorepresentation med sikte på att ingetdera könet skulle ha av partiets platser i olika politiska församlingar och interna organ. Under innevarande mandatperiod har detta mål uppnåtts vad gäller . Ser man till samtliga partiers representation på dessa tre nivåer är siffrorna lägre. Utvecklingen går relativt långsamt. Men den går ändå i rätt riktning och siffrorna ligger i allmänhet . I ligger på (genomsnitt ), i landstingen på (genomsnitt ) och i kommunerna på (genomsnitt ). Det bör noteras att arbetsmarknadens parter, särskilt arbetsgivarorganisationerna, i mycket liten utsträckning nominerar kvinnor till poster i myndighetsstyrelserna. Men i statsförvaltningen, likaväl som i kommittéväsendet, är det anmärkningsvärt att även den grupp som representerar staten domineras av män i högre utsträckning än t. ex. gruppen partiföreträdare. Vi tror, som även påpekas i Varannan Damernas, att synlighet och konkurrens är viktiga faktorer för kvinnors inflytande liksom öppna och synliga rekryteringsvägar. Inte minst syns detta vid en jämförelse mellan kvinnornas andel i de direktvalda parlamentariska församlingarna, där de Mot. ligger kring , och i de indirekt valda organen - nämnder, styrelser och A801 kommittéer - där kvinnoandelen ofta halveras. Öppna och synliga rekryteringsvägar även i de indirekt valda organen blir därför ett viktigt instrument för att öka kvinnorepresentationen. får vi inte glömma bort att i både arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna finns en försvinnande liten del kvinnor i organisationshierarkin. Ju längre upp i pyramiden desto färre kvinnor finner vi. Det är därför också viktigt att genom opinionsbildning påverka dessa organisationer och dess medlemmar att ta sitt ansvar och aktivt verka för att en ökad andel kvinnor engagerar sig. Det gäller bl. a. att sprida uppdragen så att fler kan engageras och att tiden för fackligt arbete är så anpassat att de som har ansvar för barn och hem kan kombinera detta med förtroendeuppdrag. Detta är den viktigaste uppgiften för att få en ökad andel kvinnor som engagerar sig i fackligt arbete och även en ökande andel kvinnor som representerar organisationen utåt i olika styrelser, nämnder och kommittéer. Regeringen har aviserat en proposition , varvid kommer att återkomma i frågan. Med hänvisning till ovanstående hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående åtgärder för att få flera män verksamma inom förskolan,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhetsansvariga vid varje länsskol nämnd,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhetsfrågorna i lärarutbildning och lärarfortbildning,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående jämställdhetsplaner på de enskilda skolorna,2] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående åtgärder inom yrkesorienteringen, arbetsförmedlingen, prao och lärlingsutbildningen för att stimulera till okonventionella yrkesval, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enkönade grupper i bl. a. teknik och data,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående ojämn könsfördelning bland forskarna,2] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående forskning om löneskillnader mellan män och kvinnor, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående etappmål på pojkar i den nya vårdutbildningen,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts angående brett program för datautbildning av A801 kvinnor,2] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomslagen som jämställdhetsinstrument, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande valfrihet och flexibilitet i fråga om arbetstider, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en jämförelse av klassifikationen av mäns och kvinnors yrken. 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ofrivillig deltidsarbetslöshet, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statens möjligheter att som arbetsgivare upprätta s. k. karriäravbrottsplaner för småbarnsföräldrar, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av att staten som arbetsgivare upprättar tidsbestämda mål för en jämnare fördelning av kvinnor och män på statliga chefstjänster, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående behovet av en av arbetsmarknads- och industridepartementet gemensamt utförd utredning om kvinnors och mäns representation i styrelser på den privata sektorn, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen i övrigt anförs angående statens roll som föregångare för att främja jämställdhet i arbetslivet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående de offentliga monopolens negativa inverkan på kvinnligt nyföretagande,3] [att hos regeringen begär förslag om ändring av reglerna för bidrag och rådgivning vid de regionala utvecklingsfonderna enligt vad som anförs i motionen,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kartläggning av de kvinnliga företagarnas verksamhet och behov,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående studier utförda av FOA beträffande teknisk flygtjänst och submarin tjänst,4] 11. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att lägga fram förslag till förändringar av jämställdhetslagen med anledning av de brister som påtalats i motionen, 12. att hos regeringen begär att en parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté tillsätts i enlighet med vad som anförts i motionen, 13. att till jämställdhetsombudsmannen anslår ytterligare 1 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförs angående handläggningen av jämställdhetsfrågor i A801 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående redovisning av konsekvenserna för jämställdheten av ekonomisk-politiska åtgärder, [att hos regeringen begär förslag om avskaffande av sambeskattningen av förmögenhet,5] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående handläggningen av incestärenden,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kartläggning av pappors möjligheter att stanna kvar på förlossningsavdelningarna efter förlossningen,1] 16. att hos regeringen begär att arbetsgivarverket får i uppdrag att ta erforderliga initiativ i syfte att stödja och uppmuntra jämställdhet bland män i enlighet med vad som anförts i motionen, 17. att hos regeringen begär en kartläggning av problemet med omplaceringar efter föräldraledighet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samlevnadsundervisning i den militära befälsutbildningen,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den ogifta pappans ansvar, rättigheter och skyldigheter.6] () () () () () () () () 1 1987/88:So603 2 1987/88:Ub803 3 1987/88:N220 4 1987/88:Fö402 5 1987/88:Sk324 6 1987/88:L406 22