mot · GB02Ub382 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub382 om finlandssvenska barns rättigheter till undervisning i finska har intresset i för det finska språket på olika sätt ökat. Attityderna till finskan har också förändrats i positiv riktning. Finskan har blivit ett allt vanligare språk i , allt fler läser finska vid universiteten och genom att språket nu varit accepterat som skolspråk. I vissa samhälleliga funktioner har språket även på den svenska arbetsmarknaden fått ett allt större värde. ekonomiska uppsving och den finska industrins ökade etablering på den svenska arbetsmarknaden har inte minst bidragit till denna utveckling. En annan omständighet som det finns anledning att uppmärksamma är att det är just nu det går att avläsa effekterna av de stora hemspråkssatsningar som gjordes fr. o. m. mitten av . De som först erbjöds att läsa sitt hemspråk i organiserad form i den svenska har kommit upp i den åldern att de börjat ta sig ut på arbetsmarknaden. Många undersökningar visar att dessa ungdomar - som alltså är tvåspråkiga - inte bara är stolta över sin färdighet utan också haft stor glädje av den på arbetsmarknaden. Det är viktigt att på olika sätt stödja den förändrade hållning till finska språket och den kraft och entusiasm som här växer fram. Ett sätt att göra det vore att låta finlandssvenska barn här i landet deltaga i den hemspråksundervisning i finska som pågår runtom i kommunerna. Dessa barn har visserligen svenska som modersmål och uppfyller därigenom vanligen inte det generella kravet för hemspråksundervisning, nämligen att ett annat språk än svenska skall vara ett dagligt umgängesspråk i hemmet. Vårt förhållande till är emellertid speciellt. har uttalat att det finns skäl att på olika områden ge en särställning. Det här förslaget skulle kunna genomföras utan några som helst kostnadsökningar för statsverket om kravet ställdes upp att de finlandssvenska barnen endast skulle få deltaga i sådan hemspråksundersvisning som ändå pågår i kommuner. Just deras medverkan skulle inte få användas som argument för organisatoriska förändringar. Senaste gången denna fråga var uppe i var med anledning av förslagen budgetproposition (prop. 1984/85:100, bil. Då avvisades förslaget bl. a. med motiveringen att undervisning i finska för finlandssvenska elever skulle innebära andra pedagogiska krav än hemspråksundervisningen för elever med finska som modersmål och följaktligen inte kunna samordnas med denna. Dessutom uttalades att det inte kunde sägas vara skolans uppgift att meddela undervisning i ett språk som inte är elevens modersmål enbart i syfte att underlätta ett återvändande till elevens eller föräldrarnas ursprungsland. När dett gäller första argumentet - det pedagogiska - kan det naturligtvis vara så starkt att det inte kan komma i fråga att åstadkomma någon samverkan mellan sverigefinländska elever och finlandssvenska. Det förefaller dock rimligt att inte redan från början avgöra hur det förhåller sig med detta utan överlämna de pedagogiska bedömningarna till dem som står närmare verkligheten. När det gäller det andra argumentet måste det i allra högsta grad anses vara just skolans uppgift att från ett brett perspektiv beakta hela den situation den enskilda eleven befinner sig i. Detta har ett klart stöd i de allmänna mål och riktlinjer som ställts upp för det svenska skolsystemet. En möjlighet för finlandssvenska barn i att behålla och utveckla kunskaper i finska skulle vara ett viktigt och naturligt led i de strävanden som funnits i såväl som att i ökad utsträckning försöka uppmärksamma och tänka på de behov barn och ungdomar har när föräldrarna flyttar från det ena landet till det andra. I de svenska skolorna i är det finska språket obligatoriskt fr. o. m. årskurs 4. Ett finlandssvenskt barn i åldern som återvänder till i kan således få svårigheter. Med en möjlighet att följa med i den finskundervisning som ändå pågår i kommunen här i skulle elevens situation avsevärt underlättas. Det skulle också vara ett uttryck för den alldeles speciella relation vi även framgent vill ha till och till dess båda språkliga grupper. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att finlandssvenska barn i bör ges möjlighet att behålla och utveckla sina eventuella kunskaper i finska språket. 1987/88 Ub382