mot · GB02So710 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:So710 av m. fl. (c) om arbetsmiljön i lantbruket Arbetsmiljön betydelse för hälsa och ohälsa har uppmärksammats alltmer . Kunskaperna om arbetsrelaterade sjukdomar och arbetsmiljörisker har också förbättrats. Genom överenskommelser och avtal mellan arbetsmarknadens parter, genom den nya arbetsmiljölagen m. m., markeras betydelsen av insatser inom arbetsmiljön för att förebygga skador och ohälsa. Den kraftiga utbyggnaden av företagshälsovård skall ses mot denna bakgrund. Vi tar i denna motion upp några av jord- och skogsbrukets yrkesproblem som vi anser måste uppmärksammas ytterligare i arbetsmiljösammanhang. Arbetsmiljöproblemen inom lantbruket är stora, större än inom de flesta andra branscher. Dödsfall, svåra olycksfall och arbetsrelaterade sjukdomar förekommer i alltför stor omfattning. Detta berör inte enbart lantbrukare utan alla som är sysselsatta inom näringen, t. ex. avbytare, lantarbetareoch djurskötare. Lantbruket är , trots mera maskinell utrustning, tung och belastande. av läkardiagnoserna inom lantbrukarnas företagshälsovård, Lantbrukshälsan, berör rygg och leder. Bland patienter som opereras för höftledsförslitning förekommer lantbrukare oftare än någon annan yrkeskategori. Hälsorisker betingade av exponering för kemiska medel är ett vanligt debattämne inom arbetslivet. Det gäller i hög grad också lantbruket. Vissa studier tyder på statiska samband mellan exponering för fenoxisyror och utveckling av vissa tumörformer. i olika former förekommer rikligt i lantbruket. Det gäller dels oorganiskt damm, som innehåller jordpartiklar, mineraler m. m. och förekommer riktligt vid jordbearbetning, potatishantering m. m. Dels organiskt damm som härrör från djur, olika former av torra grödor och spannmål. Det oorganiska dammet innehåller ibland höga kvartshalter och det organiska dammet utgör ofta en grogrund för mikroorganismer. Olycksfallen i lantbruket medför betydande konsekvenser för den som drabbas. Ett olycksfall som drabbar egenföretagare, familjemedlemmar eller anställda i lantbruksföretaget får ofta betydande konsekvenser för pro Svårare olycksfall som medför invaliditet eller dödsfall kan snabbt förändra familjens möjligheter att få sin bärgning. Betydande ekonomiska förluster kan uppstå om avveckling av hela företaget eller delar därav blir nödvändigt. Antalet dödsfall i hela näringslivet har sjunkit från 400 till 100 . Av dessa 100 är xh orsakade av färd till och från arbetet. Av återstoden, 6070 olycksfall, representerar jordbruket och det självverksamma skogsbruket 'A, vilket innebär en kraftig överrepresentation. Sjukskrivningstiden för olycksfall har också visat sig vara längre för lantbrukare än andra, vilket pekar på svårare skador. Insatser för att minska riskerna för olycksfall är därför av största vikt för de lantbruksverksamma i allmänhet och familjeföretagen i synnerhet. De psykosociala arbetsmiljöfaktorerna har uppmärksammats först . Lantbruket har dock länge ansetts vara förskonat från psykosocial belastning. Genom strukturförändringar och försämrad lönsamhet har dock situationen inom lantbruksnäringen förändrats påtagligt. Isolering och ensamarbete i kombination med ekonomiska bekymmer har lett till ökad stress och därmed förenade hälsorisker. Dessutom har debatten om livsmedelskvalitet, djurhållning m. m. starkt bidragit till ett försämrat psykologiskt klimat för den svenska bonden. Av redovisade bakgrund framgår att behovet av såväl skyddsutrustning som kännedom olika sorters ämnen som lantbrukarna kommer i kontakt med är stort. Därför krävs information och utbildning. Vi föreslår att medel ställs till förfogande för genomförande av arbetsmiljödagar i lantbruket med lantbrukets företagshälsovård, Lantbrukshälsan som huvudansvarig. Arbetsskadorna inom skogsbruket utgör ett stort problem. rapporteras ca 1 000 olycksfall, varav ca 10 dödsfall. Övervägande antalet olycksfall inträffar vid huggning och då främst fällningsarbete. En undersökning visar att samband finns mellan brister i utbildning och arbetsteknik, vilket okar risken för arbetsskador. Det av Arbetsmiljöfonden stödda aktionsprogrammet för skogsbranschen Ökad säkerhet i skogsbruket redovisar behov av särskilda insatser beträffande småskogsbruket och framhåller att åtgärder föreligger för information och rådgivning. Mot bakgrund av arbetsskadesituationen planerade Lantbrukshälsan 1986 tillsammans med och att i samarbete genomföra säkerhetsdagar i skogen. Organisationen var upplagd som ett projekt . Arbetsmiljöfonden har stött projektet och tilldelat medel verksamhet. Några ytterligare medel för att projektet skall kunna genomföras i sin helhet är ej anslagna. Intresset för säkerhetdagarna i de delar av landet som de genomförts, har varit påtagligt stort. Erfarenheten av den hittillsvarande verksamheten är att säkerhetsdagar är ett lämpligt sätt att föra ut kunskap, och det sätt på vilket dessa genomförts bör kunna tillämpas inom andra branscher i syfte att sänka antalet arbetsskador. Enligt vår mening är det angeläget att kunna genomföra hela treårsprojektet i skogsbruket. Med stöd av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att 5 milj. kr. av handelsgödselavgiften avsättes för en bred informationskampanj till i jordbruket verksamma i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att initiera en fortsättning på projektet i skogsbruket och att medel härför anvisas ur arbetsmiljöfonden. () () () () () ()