ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02T932 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T932 av och () om postens bokdistribution Bokdistributionen har alltid ansetts vara en central kulturpolitisk fråga. Tidigt blev det en angelägen uppgift att genom utbyggnad av biblioteksverksamheten säkra tillgången på god litteratur till så många som möjligt. Folkrörelserna grep sig tidigt an uppgiften att sprida god litteratur. Det gäller bildningsförbunden men även andra folkrörelser. Bokklubbar av olika art och kvalitet är en viktig del av bokdistributionen. Jämsides med dessa och andra aktiviteter har bokhandeln självfallet som en av sina huvuduppgifter att distribuera böcker. Bokhandelns utveckling karakteriseras av att urvalet böcker som tillhandahålls och lagerfors blivit alltmer begränsat till verk med stora upplagor och allmänt efterfrågade böcker. Det är befogat att karakterisera bokdistributionen i som bristfällig i synnerhet när det gäller böcker och tidskrifter som inte efterfrågas. Till den försämring som bokkonsumenten kunnat notera hör även postverkets markanta portohöjning när det gäller just bokförsändelser. Det paradoxala har alltså inträffat att ett statligt företag som Systembolaget via sina affärer och utlämningsställen utan särskild avgift distribuerar sina produkter över hela landet medan bokköparen straffas med en avgift på . på sin bokrekvisition. Enligt vår uppfattning måste postverket ta sitt kulturella ansvar och införa en särskild försändelse, ett bokbrev med en portosats motsvarande avgiften för vanligt brev, lägsta portosatsen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av en ny typ av postförsändelse, bokbrev.
mot · GB02T933 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:T933 av m. fl. om åtgärder mot storstädernas avgasproblem Luftföroreningarna hör till storstädernas absolut svåraste miljöproblem. Konsekvenserna ger sig till känna i form av hälsoproblem för människorna, skogsdöd i grönområden och parker och söndervittrande kulturminnesmärken. Situationen är i många innerstadsområden helt oacceptabel. Trafiken med bilar och bussar är en dominerande föroreningskälla i storstadsområdena. För att råda bot på de rådande problemen krävs en rad åtgärder. Dit hör insatser för att begränsa privatbilismen genom en stark förbättring av kollektivtrafiken och genom regleringsåtgärder. är det viktigt att den nyttotrafik som är ofrånkomlig görs så miljövänlig som möjligt. För fordon som i huvudsak rör sig i storstadsområdena borde det vara möjligt med pionjärinsatser med miljövänliga drivmedel. Regeringen bör därför ta initiativ till ett program för att få nyttofordon i storstadsområdena att gå över till miljövänlig teknik som eldrift, gasdrift, etanol eller metanoldrift. Aktuella fordonstyper är bussar, taxi och distributionsfordon av olika slag. Tänkbara styrmedel är investeringsbidrag, befrielse från energibeskattning, andra skatteförmåner och, efter en övergångstid, miljövänliga motorer som villkor för att använda kollektivfiler. Med hänvisning till vad som anförts föreslår vi att hos regeringen begär ett program för att få till stånd en miljövänligare fordonstrafik i storstäderna. () ()
mot · GB02T936 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T936 av m. fl. (m) om transportstödet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A484 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om transportstöd. hamre (m) () () () () ()
mot · GB02T937 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion tijnksdagen 1987/88 i937 av m. fl. (fp) om Jollektiva arbetsresor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo871 hemställs att hos regeringen begär utredning av möjligheterna för företag att arrangera kollektiva arbetsresor enligt motionens förslag. () () ()
mot · GB02U203 · 1988-01-21 00:00:00 — av m. fl. om bistånd till bostadsprojekt i uppmärksammades bostadsnöden i världen speciellt genom FN-året för bostäder åt hemlösa. Kartläggningar av bostadssituationen i världen visade bl. a. att över en miljard människor saknar människovärdiga bostäder. Många av dem är ensamma kvinnor och barn i de snabbt växande städerna i . Stora delar av landsbygdsbefolkningen har emellertid inte heller någonstans att bo. Över 100 miljoner människor saknar helt tak över huvudet och mer än 50 000 människor dör till följd av undernäring eller sjukdomar som till stor del förorsakats av dåliga bostadsförhållanden. som bostadsnöden visades i blixtbelysning genom FN-året så har också många initiativ tagits i positiv riktning från många u-landsregeringar. Problemet är så påtagligt i de flesta att krav på lösningar i en hel del fall nu pressas fram av de stora grupperna bostadslösa. Enligt har många tagit initiativ till en diskussion av lösningar på bostadsproblemen. I propositionen om biståndsanslag /89 ges miljöfrågorna stort utrymme, så har t. ex. ett särskilt miljömål tillfogats övriga biståndspolitiska mål. Det övergripande biståndspolitiska målet att höja de fattigaste folkens levnadsnivå står fast. Rätten till bostad har i vårt land ansetts tillhöra basen för de mänskliga rättigheterna. Detta synsätt borde också avspeglas i våra biståndspolitiska insatser. Att aktivt söka stödja insatser i för att tillgodose människors behov av bostäder borde ligga väl i linje med såväl det övergripande biståndspolitiska målet som de nya miljömålet. Det är viktigt att vi från svensk sida i handling kan visa att vi anser att behovet av bostad tillhör de viktigaste behoven att tillgodose. Det står heller inte i strid med att vi också fortsättningsvis skall satsa huvudsakligen på landsbygden i eftersom stora grupper av bostadslösa finns i dessa områden. Å andra sidan får vi inte blunda för att realiteten är att boendemiljöerna i städernas slumområden ofta är helt omänskliga. Det sägs också i biståndspolitiska sammanhang att biståndet inte får stanna vid stadsgränsen, men har vi inte visat detta i praktiken i någon större utsträckning. Eftersom flera nu själva tar initiativ till olika lösningar av bostadsproblemen finns all anledning att från svensk sida aktivt stödja en sådan inriktning. Vi bör genom SIDA och genom multilaterala anslag aktivt stödja biståndsinsatser som syftar till att ge de fattiga delarna av befolkningen i bostäder. För att projekten skall vara praktiskt och 1 1987/88. ekonomiskt realistiska bör de inriktas på hjälp till självhjälp, dvs. hjälp med Mot. material och kapital och yrkeskunnighet så att bostadslösa själva kan bygga U203 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd till bostadsprojekt i . () Bengt-O la ()
mot · GB02U204 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :U204 av () om bistånd till bostäder i FN:s år för de hemlösa 1987 har medfört att många länder engagerat sig för att avhjälpa bostadsnöden. Det beräknas att en miljard människor saknar tak över huvudet eller bor under miserabla förhållanden. Bostadsnöden dödar fler människor än svälten. I har intresset för De hemlösas år varit svalt. Massmedia har inte rapporterat märkbart och vi har inte dragit konsekvenserna av problemanalyserna som kommit fram, när det gäller reglerna för vårt bistånd. Tidningen nr 21, berättar om ett berömvärt biståndsprojekt som fyra arkitekter genomfört i under sin studietid i . De fick arbeta i hård motvind från statliga myndigheter både i och här hemma. SIDA lämnar inte bistånd till bostadsbyggande. Genom att de bildade en ideell förening och bidrog gratis arbete kunde SIDA enligt sina regler lämna ett visst stöd. SIDA skärper nu reglerna så att de själva måste samla in kontanter för att få anslag av statliga biståndsmedel. Den bärande principen för lundaarkitekternas projekt är varsam byförnyelse och att stärka bybornas självtillit. Lokala material används. Det goda i den lokala traditionen tas till vara. Bysmeden hjälper till med de konstruktioner som inte var och en klarar. Byborna bygger själva sina bostäder som blir vackra och hälsosamma till skillnad från byggindustrins hus och därtill hälften så dyra. De tunisiska myndigheterna har förtroende för lundaarkitekternas förening (Housing). Deras modell påverkar den statliga bostadspolitiken. Den borde föras ut till fler . SIDA bör stödja detta och liknande projekt och undanröja de byråkratiska hindren. att hos regeringen begär ändring i SIDA:s inriktning så att bistånd till bostäder prioriteras i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02U205 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:U205 av och () om bundet u-landsbistånd I bilaga 5 till budgetpropositionen 1988 ffamhålles att bibehåller en hög andel av biståndet till multilaterala biståndsorgan (s. 3). Detta anser vi olyckligt. Över de medel som anslår till olika multilaterala biståndsorgan har vi ett mycket begränsat inflytande. Vidare utmärks multilaterala biståndsorgan i regel av höga administrativa kostnader. Nettoeffekten av detta slags bistånd blir därför mindre än om biståndet i stället varit bundet. Som argument mot bundet bistånd brukar anföras att största möjliga affärsmässighet eftersträvas i upphandlingen inom biståndet. Ingenting säger emellertid att man nödvändigtvis uppnår större affärsmässighet vid upphandlingen genom att minska andelsbundet bistånd. Däremot lyser affärsmässighet ofta med sin frånvaro vid användningen av obundet bistånd med dess begränsade möjligheter till kontroll. Obundet bistånd medför en belastning på intjänade valutaintäkter. Genom sådant bistånd kan det i realiteten bli andra länders produkter vi skänker till . Rimligare vore att vi skänkte av våra egna produkter, av vad vi med egna insatser av arbete och kapital producerar. Talet om att mottagande då kan komma att få betala högre pris är irrelevant. Det är inte mottagaren av en gåva som har att välja mellan gåvor från olika länder. Det är givaren som skänker av vad han med egen kraft producerat. Avslutningsvis vill vi uttrycka vår tillfredsställelse med att anslagsmedel för bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer nu räknas upp, helt i överensstämmelse med vad vi tidigare motionerat om. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att biståndsinsatser för i huvudsak skall utgöras av s. k. bundet bistånd.
mot · GB02U206 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:U206 av m. fl. (m) om biståndet till Utrikesministern har i ett frågesvar angett att regeringen inte avser lämna reguljärt bistånd till . kan det konstateras, enligt bilaga till budgetpropositionen, att det /87 lämnats bistånd till dels genom BITS med 13,5 milj. kr., dels genom SAREC med 4,9 milj. kr. är en diktatur utan tecken på utveckling i demokratisk riktning. Landet har dessutom trupper som deltar aktivt i strider i exempelvis och . Mot den bakgrunden bör stödet till trappas ned och begränsas till insatser som långsiktigt medverkar till en utveckling i demokratisk riktning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att biståndet till bör trappas ned och begränsas till stöd åt sådana verksamheter och institutioner som bidrar till en demokratisk utveckling. () ()
mot · GB02U213 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:U213 av m. fl. (vpk) om bistånd till Utvecklingen i inger hopp. går mot sin lösning. har utfäst sig att dra tillbaka sina trupper , kanske tidigare. I och har genomgripande ekonomiska reformer inletts. Demokratiseringssträvandena har uppmärksammats. Omskolningslägren ska tömmas och stängas. Den undersökning av arbetarnas villkor på Vihn , som professor team utfört, visade vad som vi i vpk redan påtalat: bristen på fritt val av arbete beror på fattigdomens tvång. Regeringens beslut att stoppa biståndet till efter 1990 framstår som helt omotiverat. Villkoret för fortsatt bistånd - att måste lämna - ställdes efter att gjort just denna utfästelse. Om regeringen verkligen vill medverka till en snabb vietnamesisk reträtt, borde regeringen ha sökt bidra till den politiska lösning som prins , regeringen i Pnom Penh och den vietnamesiska regeringen energiskt arbetar för att åstadkomma. Vpk kräver att beslutet om 1990 som gräns för fortsatt Vietnambistånd rivs upp. I vpk:s motion om u-landspolitik för rättvisa kräver vi också att biståndet till höjs till 350 milj. kr. Vi har också krävt att biståndet till skall höjas med 10 milj. kr. p. g. a. den positiva utvecklingen i landet. bör få svenskt återuppbyggnadsbistånd och bli programland så snart landets nationella suveränitet återställts. I nämnda motion föreslår vi att 50 milj. kr. anslås till återuppbyggnaden av landet. bör aktivt medverka i fredsprocessen och delta i den internationella konferens som parterna önskar få till stånd för att garantera oberoende, fred, neutralitet och alliansfrihet. blev utsatt för historiens första miljökrig. Framför allt drabbades landsbygden i södra . använde mekaniska medel som t. ex. markröjning och kemiska gifter. Skadorna är enorma på människor och natur. Så spreds exempelvis växtgifter som beräknas ha innehållit dioxin. Cancer och fosterskador har ökat katastrofalt. Väldiga arealer och skog har förötts. Vkp föreslår att inleder ett särskilt program för att kartlägga skadorna av miljömord (ekocid) i både när det gäller 1987/88 U213 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att biståndssamarbetet med skall fortsätta efter 1990, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att inleda ett program för att kartlägga och reparera skador till följd av miljökrig i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) människor och natur. Insatser krävs för att ge medicinsk hjälp till offren och markvårdsbistånd för att reparera skador på och skog. bör också aktualisera ansvar för återuppbyggnaden och det åtagande som gjorde 1973 om att bidra till att läka krigets sår i hela .
mot · GB02U214 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:U214 av och () om ökat bistånd till och och befinner sig båda i en katastrofalt svår och utsatt situation genom respektive militära inblandning. Den ekonomiska krisen i båda länderna är ytterligt allvarlig. Långvarig torka och andra naturkatastrofer förvärrar ytterligare människomas situation i de båda länderna. Hjälpbehoven är oerhört stora. gör stora biståndsinsatser till båda länderna. Solidariteten med och folk är mycket stark i vårt land. solidaritetsrörelser verkar för att och skall överleva. Dessa länders kapacitet att ta emot bistånd är förhållandevis hög. Det är av stor betydelse att dessa länder föreslås i propositionen få den största höjningen av sitt bistånd eller med 30 milj. kr. till vardera landet. Men med hänsyn till det extremt utsatta läge som dessa länder befinner sig i bör såväl biståndet som katastrofhjälpen höjas ytterligare. Ökning av biståndet bör ske inte bara med 30 milj. kr. utan med 40 milj. kr. så att erhåller 365 milj. kr. och erhåller 200 milj. kr. Ökningen bör ske genom omfördelning inom ramen för biståndsanslagen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att inom ramen för det av regeringens föreslagna biståndsanslaget, C2, beslutar om ökat bistånd till och .
mot · GB02U215 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:U215 av () om bistånd till och Framför allt genom Förena Nationernas biståndsorgan för de palestinska flyktingarna och deras ättlingar, , har alltsedan UNRWA:s tillkomst lämnat bistånd av humanitär karaktär och till undervisning i de palestinska flyktinglägren. Enskilda biståndsgivare såsom , och Rädda barnen driver sjukhus, barnhem och ger annat bistånd på och i . Katastrofhjälp har också från det statliga biståndsanslaget gått till palestinier i framför allt . I fokus för världens intresse står nu situationen för den palestinska befolkningen i de av ockuperade områdena. De befinner sig i en alltmera desperat situation, framför allt som ingen politisk lösning synes vara i sikte vad gäller deras krav på frihet och självbestämmande. Inte minst för unga människor, som inte ser någon framtid, ingen möjlighet att få frihet, arbete eller utkomst, ter sig av naturliga skäl radikala, omedgörliga och fundamentalistiska ståndpunkter lockande. Oroligheter och våld blir ett uttryck för förtvivlan och desperation. Den iögonenfallande hårdhet med vilken den israeliska ockupationsmakten mött oroligheterna, ger anledning till pessimism vad gäller den närmaste utvecklingen. Moderata och på en fredlig förhandlingslösning inställda grupper och ledare, både bland israeler och palestinier, behöver allt stöd världsopinionen kan uttrycka, via FN eller på annat sätt. Av störst betydelse skulle antagligen vara ökat handelsutbyte, ökade direkta kanaler för att stödja det näringsliv som finns. Detta torde dock under den hårdnande ockupationen stöta på oöverstigliga politiska svårigheter. Det är också angeläget att nå befolkningen i de ockuperade områdena med humanitär hjälp. Visserligen har deklarerat att utländsk hjälp inte kommer att tillåtas till de ockuperade områdena, men de organisationer, som redan verkar där, t. ex. UNWRA, bör ha vissa möjligheter att fortsätta och öka sin verksamhet. som den via politiska kanaler försöker bidra till att föra en fredsprocess framåt, synes det angeläget att en beredskap upprätthålles för att såvitt det är möjligt nå fram med bistånd inom sjukvård, utbildning, omsorg om barn och gamla eller varhelst en insats kan göras. Regeringen har föreslagit en viss ökning av stödet till UNWRA. Det bör dock under anslagsposten Särskilda program m. m. kunna avdelas medel, förslagsvis 20 milj. kr. att finnas i beredskap för de särskilda insatser som på grund av den tillspetsade situationen kan bli påkallade, särskilt i det fattiga Mot. 1987/88 och överbefolkade . Det bör genom regeringens försorg un- U215 dersökas, vilka kanaler som är möjliga att använda varvid, utöver UNWRA, i samarbetande organisationer, Inomeuropeisk Mission eller Rädda barnen bör ligga närmast till hands. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att vid fördelningen av medel under anslagsposten Särskilda program, reserveras för särskilda insatser i de av ockuperade områdena på sätt som i motionen anförts.
mot · GB02U216 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:U216 om SIDA:s stöd till organisationers u-landsbistånd Ideella hjälporganisationer som Röda korset, Rädda barnen, människohjälp (IM) samt de kristna samfundens missionsverksamhet gör med insamlade medel goda insatser med u-hjälp av olika slag. Gåvornas storlek och antal visar, att många svenska medborgare stöder denna u-hjälpsverksamhet. De ideella hjälporganisationerna stöder ofta relativt små projekt i uländerna, och de har ofta medarbetare, som på platsen medverkar i projekten. Åtskilliga skolor, sjukhus, jordbruk, bevattningsanläggningar m. m. har kommit till tack vare enskilda gåvogivare. SIDA:s stöd till organisationernas projekt är givetvis mycket välkommet. Ändå räcker inte resurserna. Organisationerna har ofta anledning att önska, att de ideella gåvorna skulle vara ännu större. Vi föreslår med denna motion att SIDA kopplar av sina resurser för stöd till de här aktuella organisationernas insamlingar - utöver vad som anslås till enskilda organisationers projekt. Då skulle varje givare veta, att hans/hennes pengar blir dubbelt så mycket värda när de kommer fram. Allmänhetens vilja att ge gåvor skulle stimuleras. Ökade insatser skulle också styras till verksamheter som har allmänhetens, dvs. givarnas, förtroende. Motionens förslag kan knappast äventyra SIDA:s budget. De ideella organisationernas u-hjälp, som finansieras med insamlade medel, uppgår inte ens till av SIDA:s resurser. Med planering kan det inte vara svårt för SIDA att kanalisera av biståndsmedlen till sådana organisationer som omnämns i denna motion. Det torde vara relativt enkelt att administrera den här typen av bidrag, o Med uppgifter (prognoser) från organisationerna kan man beräkna hur mycket pengar det kan röra sig . o SIDA reserverar så mycket pengar som man med ledning av prognoser från organisationerna anser kommer att behövas, o Varje aktuell organisation vet också i förväg hur mycket pengar man efter sin prognos kan få - om givarna ger lika mycket, o Anslaget från SIDA får formen av förslagsanslag inom ramen för det efter prognoserna anvisade beloppet. Pengar kan rekvireras från SIDA alltefter det gåvorna flyter in till organisationen, o Det ankommer i första hand på organisationerna själva att se till att bidraget går till u-hjälp enligt gällande regler. I efterhand kan SIDA kontrollera hur reglerna följs. Liknande former för utbetalning och kontroll finns redan för andra delar Mot. 1987/88 av statens bidragsverksamhet - t. ex. studieförbundens anslag för studie- U216 cirkelverksamhet. Med hänvisning till vad som anges i denna motion hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att viss del av det statliga biståndet anknyts till allmänhetens gåvor till ideella hjälporganisationer och trossamfund så att SIDA bidrar med medel som till storleken motvarar de ideella gåvorna. () ()
mot · GB02U217 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:U217 om volontärer i svenskt biståndsarbete Genom SIDA deltar ett antal svenska volontärer i svenskt biståndsarbete i utvecklingsländerna. Ofta är de svenska volontärernas insatser mycket goda. De svenska volontärerna arbetar med hjälp av svenska pengar för att utveckla de länder som ingår i den svenska biståndspolitiken. Men dessutom kan de svenska volontärerna efter återkomsten till bidra med kunskap om utvecklingsländerna. Under har vi tagit emot många flyktingar; flyktingar, som har stor erfarenhet av kulturutbyte och av arbete och liv i skilda länder. Åtskilliga flyktingar har också kunskaper i språk, som vore till stor glädje inom biståndsarbetet. Endast svenska medborgare kan dock på uppdrag av SIDA arbeta som volontärer. Medvetenheten om vår bristande förmåga att utnyttja flyktingarnas kunskaper och erfarenheter växer. Det borde kunna öppna möjligheter för oss att låta invandrare och flyktingar som av någon anledning ej vill eller kan erhålla svenskt medborgarskap trots detta få arbeta som volontärer i svenskt biståndsarbete. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att möjligheten att arbeta som volontär i SIDA:s tjänst ej skall vara avhängigt ett svenskt medborgarskap.
mot · GB02U218 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:U218 av m. fl. om täckning av kostnader för viss kreditgivning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: N305 hemställs att bemyndigar regeringen att använda medel från reservationsanslagen C2, Utvecklingssamarbete genom SIDA, och C8, Övriga u-landspolitiska insatser m. m. under tredje huvudtiteln i enlighet med vad som anförts i motionen. () () Per () () () (m) () ()