mot · GB02Fi225 · 1988-01-27 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi225 om en helhetssyn vid ekonomiska bedömningar och Mot. Ekonomisk tillväxt framställs ofta som enda lösningen på ekonomiska problem. Nästan alla tycks tro att nya resurser kan vi endast få genom tillväxt genom ökad produktion och konsumtion. Sanningen är att tillväxten endast beskriver en del av den ekonomiska utvecklingen i en marknadsekonomi och sannolikt inte den viktigaste delen. En bortglömd del är möjligheten att frigöra resurser genom att bruka befintliga resurser bättre. I begreppet bruka bättre ingår alla de åtgärder vi vidtar för att med oförändrade resursinsatser åstadkomma ett bättre resultat eller att med minskade resursinsatser bibehålla eller förbättra en önskvärd funktion eller varuproduktion. När vi får löneförhöjning vet vi att eller mer går bort i skatt. Inflationen gör alla varor och tjänster dyrare och vi har upplevt hur en löneförhöjning inte har medfört något nettotillskott på resurser. Ökad produktion kräver nästan utan undantag nya insatser av varor och tjänster. Nettot av merproduktionen är i allmänhet bara en mindre del av totala produktionsvärdet. Merproduktionen innebär en viss belastning på miljön. Ofta ökar förbrukningen av ändliga varor. En totalkalkyl över samtliga direkta och indirekta kostnader för en ökad varuproduktion ger inte sällan ett negativt netto; i den ekonomiska redovisningen medför den en ökad bruttonationalprodukt och vi säger att vi har haft en ekonomisk tillväxt, även i det fall produktionen kräver mer resurser än den lämnar ifrån sig. Vi har också i många fall skaffat oss tillfälligt ökad tillgång på nya resurser genom att bortse från eller skjuta på åtgärder för att skydda miljö för produktionens belastning. Mot denna bakgrund är det överraskande att det ensidiga begreppet tillväxt ges en så positiv och avgörande roll för ekonomins utveckling. Orsaken är sannolikt att de starka kommersiella intressena alltid ser fördel i växande marknader och inte har behövt ta ett totalansvar för produktionens alla konsekvenser. 1 1987/88. Bruka bättre är lönsamt Mot. Om vi i stället för löneförhöjning gör en besparing genom att t. ex. skaffa en mer bränslesnål bil, så får vi behålla hela besparingen för egen del. Den miljömässiga effekten blir också positiv och medför en besparing som kommer alla till del. Möjligheten att förflytta sig snabbt och bekvämt behöver inte försämras. Genom att bättre utnyttja den bensin vi använder, så sparar vi pengar (resurser) som kan sparas för framtiden eller användas för andra angelägna ändamål. Om bensinförbrukningen är 0,21 lägre per mil och körsträckan så blir besparingen ca . med nu aktuellt bensinpris. För att kompensera detta i lönehöjning så krävs i medeltal . Det är lätt att hitta många liknande exempel såväl privat som i rikets affärer. Vi har lärt oss att bruka energi bättre och har den årliga, slutliga energianvändningen minskat med 5060 miljarder kWh. Det är nästan lika mycket energi som den vi får från samtliga kärnkraftverk. Insatserna för att åstadkomma denna energihushållning är bara en bråkdel av de investeringar som direkt och indirekt gjorts i kärnkraften. Till detta måste läggas att driftskostnaderna för den effektivare energianvändningen alltid är små och ofta inga alls. Miljöeffekterna är klart positiva för effektivare energianvändning. Kärnkraften har däremot betydande driftskostnader och ger oss ett avfall som vi fortfarande inte vet hur vi slutligt skall hantera. De avsättningar som görs för kärnkraftens avveckling och slutförvar av använt kärnbränsle, täcker sannolikt bara en mindre del av faktiska kostnaden. Vi belastar med största sannolikhet våra barn och barnbarn med stora kostnader och inte gripbara risker för att städa upp efter vårt kärnkraftsäventyr. Särskilt markant blir den ekonomiska fördelen av att bruka bättre i stället för mer om vi gör jämförelsen med att de som direkt har satsats i de två senaste kärnkraftverken i stället hade satsats på effektivare energianvändning och ökad användning av biobränslen. Det är tveklöst så att vi inom ramen för dessa skulle kunnat åstadkomma energieffektiviseringar mycket större än de 13-14TWh (miljarder kWh) som kan produceras i 3 och . Det är en självklarhet att den effektivisering av energianvändningen som skett har haft en större positiv effekt på ekonomi än utbyggnaden av kärnkraften. Trots detta talas det sällan om detta. I stället framställs helt felaktigt ofta kärnkraften som avgörande för den ekonomiska utvecklingen. Att bruka bättre ökar i allmänhet inte tillväxten mätt i BNP men det frigör resurser utan att skapa nya miljöproblem och tar inte mer ändliga resurser i anspråk. Lägre pris på energi Mot. Varför har vi fått ett lägre pris på olja? orsaken är att oljeanvändningen minskat genom effektivare energianvändning och oljeersättning. Om vi ensidigt hållit fast vid den tillväxtstrategi som de flesta ekonomer pläderat för och att ökad energianvändning alltid är nödvändig för ekonomisk utveckling, så skulle vår energiförbrukning varit mycket högre och oljepriset fortfarande på hög nivå. Det höga oljepriset skulle negativt påverkat den ekonomiska utvecklingen och den höga oljeanvändningen skulle ha inneburit ytterligare belastning på vår miljö och krävt större miljöförbättrande insatser. Det låga oljepriset lockar till ökad energikonsumtion. Vi ser klara tendenser till en ökad oljeanvändning. Många tycks ha glömt att det låga oljepriset syftar till en ökad oljeanvändning som skall ge möjlighet till att åter kraftigt höja oljepriset. Regeringen är den största syndaren i detta sammanhang. Ingenting har gjorts för att behålla en kontinuitet i effektiviseringen av energianvändningen och övergång till inhemska förnybara energislag. Strategin tycks i stället vara att kortsiktigt dra så stora ekonomiska fördelar som möjligt av det låga oljepriset utan hänsyn till ökad miljöbelastning och att regeringen medverkar till att skapa förutsättningar för ökat oljeberoende och nya mycket kraftiga prishöjningar på olja. Tragiskt är att regeringens försummelser innebär att de som enligt beslut satsat kraftfullt på övergång till bl. a. biobränslen har fått betydande svårigheter, medan de som ingenting gjort utan är kvar i oförändrad oljeanvändning kortsiktigt gjort betydande vinster. De snabba svängningarna i oljepriset kan självklart skapa tveksamhet om lönsamheten i en strategi att ständigt sträva efter en allt effektivare energianvändning och att så långt som möjligt övergå till förnybar energi. Vid en något djupare analys är det lätt att konstatera att just de snabba svängningarna i oljepriset är ett viktigt motiv för bruka bättre-strategin. Det låga oljepriset syftar primärt till motsvarande högre oljepris . Om vi och världen i övrigt överger strategin effektivare energianvändning och ökad användning av förnybar energi så är ett mycket högt oljepris snabbt en verklighet. En fullvärdig ekonomisk debatt och analys måste handla om ekonomisk utveckling och inte ensidigt om traditionell tillväxt. Först när helheten i den ekonomiska utvecklingen blir beaktad i debatt och beslutsunderlag kan vi få en styrning av den ekonomiska utvecklingen som vilar på en säker grund och kan förenas med en framgångsrik miljö- och regionalpolitik. 1 * 1987/88.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs Fi225 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en helhetssyn i ekonomiska bedömningar och beslut.