ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk706 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk706 av m. fl. (s) om översyn av lagen mot skatteflykt I 2 § i lagen mot skatteflykt (1980:865) stadgas: Vid taxeringen skall hänsyn ej tas till rättshandling som företagits av den skatteskyldige eller av juridisk person, vars inkomst helt eller delvis beskattas hos den skatteskyldige, om 1. rättshandlingen, ensam eller tillsammans med annan rättshandling i vilken den skattskyldige eller den juridiska personen direkt eller indirekt medverkat, ingår i ett förfarande som medför en inte oväsentlig skatteförmån för den skattskyldige. 2. skatteförmånen med hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort det huvudsakliga skälet för förfarandet och 3. en taxering på grundval av förfarandet skulle strida mot lagstiftningens grunder. Denna s. k. generalklausul mot skatteflykt var tänkt att kunna tillämpas i de lägen där punktlagstiftningen i olika skattefrågor visade sig otillräcklig. Utvecklingen har visat att denna lag mot skatteflykt är behäftad med stora brister. Ett närmast alarmerande exempel på en lucka i lagen är den kraftiga ökningen av affärer med s. k skalbolag. Enkelt uttryckt kan man säga att ett företag blir skal om ägaren gör vissa transaktioner för att få ut sin vinst utan att betala den skatt på som gäller. Ägaren bildar då ett nytt bolag och överför alla det gamla bolagets tillgångar - fastigheter, maskiner, varulager osv. Kvar i det gamla bolaget finns bara vinsten och kanske en del latenta skatteskulder. Det gamla bolaget har blivit skal. Därefter säljer ägaren det gamla bolaget med dess vinst. På så sätt får han ut vinsten i form av en köpeskilling. Då blir skatten och ägaren har gjort en rejäl skattevinst. Förfarandet visar med all önskvärd tydlighet att lagen mot skatteflykt kringgås på ett flagrant sätt. Företag som laborerar med skalbolag undandrar samhället och därmed andra skattebetalare stora summor i skatt. Metoden är allmänt känd och praktiserad. Det är inte bara en liten och exklusiv grupp som sysslar med den här typen av transaktioner. Omfattningen av denna skatteflykt har blivit sådan att den påtagligt påverkar skatteuttaget i kommunerna. Men trots att denna märkliga affärsmetod är väl känd har lagstiftningen inte ändrats för att täppa till kryphålen. Rättsläget vad gäller lagen mot skatteflykt är uppenbarligen oklart. Det tar ofta mycket , ibland , innan ett ärende av det här slaget avancerar från länsskatterätten till regeringsrätten. hinner mycket hända och skalbola gen kan fortsätta sin verksamhet utan några störningar. Mot denna bakgrund framstår det som helt klart att generalklausulen inte är verkningsfull. Den måste därför blir föremål för en skyndsam översyn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av lagen mot skatteflykt. () () 1987/88 Sk706
mot · GB02Sk707 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk707 av m. fl. (m,fp,c) om avskaffande av lagen om betalningssäkring har en mängd nya lagar stiftats i syfte att komma åt den ekonomiska brottsligheten. Sammanfattningsvis kan sägas att dessa lagar samt ändringar i tidigare lagstiftning prioriterat effektiviteten i den statliga uppbörden framför den enskildes rättssäkerhet. En sådan lag är lagen om betalningssäkring. Denna lag kan sägas ge myndigheterna exempellösa möjligheter att slå till mot enskilda individer. De som drabbas av den otillräckliga rättssäkerheten är till övervägande delen företagare. I flera fall har företag drabbats mycket hårt på grund av myndighetsingripanden som sedermera inte visat sig ha någon grund. Hela den ekonomiska skadan och hela det individuella lidandet har fått bäras av den enskilde företagaren. Detta styrks av den undersökning Rapport om betalningssäkringslagen 1986 framtagen av jur kand som visar att besked om betalningssäkring i nio fall av tio tas genom s. k interimistiska beslut av länsrätten. tvingas enskilda individer att ta process mot staten för att få ersättning för ingripandet enligt betalningssäkringslagen som varit uppenbart felaktiga. T. o. m. i det fall myndigheterna erkänt sina misstag vägrar staten utge någon ersättning. Mot bakgrund av de brister i lagen som finns ur rättssäkerhetssynpunkt tillsatte regeringen en utredning för att se över lagen. Av direktiven framgår bl. a att utredningsarbetet skulle bedrivas skyndsamt och vara avslutat . Ännu har emellertid något betänkande inte synts till, och fortfarande tvingas de som orättmätigt drabbats av lagens rättsosäkerhet processa för att få sin rätt. De enskilda fall som redovisats i massmedia samt resultatet av den ovan angivna undersökningen visar på en skrämmande rättsosäkerhet då betalningssäkringslagen ger stort utrymme för godtycke. Ett felaktigt ingripande kan innebära katastrof för den enskilde. Därför bör betalningssäkringslagen avskaffas. Om lagen ändå behålls är det ett minimikrav att rättssäkerheten för den enskilde stärks. Detta kan ske genom att besluten motiveras bättre, att tiderna för omprövning respektive överprövning drastiskt förkortas samt inte minst att de som har drabbats får en ovillkorlig rätt till full ersättning. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ett avskaffande av lagen om betalningssäkring alternativt sådana förändringar i lagen att den enskildes rättssäkerhet stärks. () () () () 1987/88 Sk707
mot · GB02Sk710 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk710 om förseningsavgift och vitesbelopp vid taxering har en höjning av förseningsavgifter vid för sent lämnad självdeklaration genomförts. är det ganska låga belopp det är frågan om. Förseningsavgiften för aktiebolag är i första hand . Har deklarationen inte lämnats före är avgiften . För andra än aktiebolag dvs., bl. a. privatpersoner, är motsvarande belopp respektive . För punktskatter och tull är avgiften 300 respektive. Ett annat sanktionssätt för myndigheterna är att pressa fram deklarationen genom att utdöma vite. Många upplever även vitesbeloppen som låga. Vite får enligt 123 § TL inte bestämmas till lägre belopp än . Lagtexten ger dock ingen övre gräns för vite. För att utdöma vite gäller en rad begränsningar varför det i praktiken heller inte är så användbart. Trots att höjning skett är det viktigt att följa utvecklingen. Det får inte vara så att bötesbeloppens storlek är så låg att det kan leda till missbruk. Regeringen bör följa denna utveckling för att se hur det används. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen av systemet med förseningsavgift och vite i skatteprocessen. ' T.' f- i-?säF* ->"2 -- f f%a? " -J ^ fr. ^ _ . ' v : ' " p ' - ~ - ". - - 3 * V i'.. '. "fi~ y ;Yr . .; - ,; - i ,_ t 1 .... , ' , ' 'i' ? ' "ij :V^ " '! ' *-* """w# f>v*' r-* y":. ,: :.- J ; : ' ' - : - ;, -f*'S--Y' - : '- i v#;.-/':: .-, afe - ' -rv*' Tf. - ; '.i-- Jr
mot · GB02Sk711 · 1988-01-22 00:00:00 — av m. fl. (s, c) om fastighetsskatten 1987/88 Sk711-721 Enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152) föreligger undantag från fastighetsskatt för kulturbyggnad och byggnad som till övervägande del används i vissa ideella verksamheter, bl. a. samlingslokaler som drivs i föreningsregi. Dessa fastigheter skall enligt nu gällande lagstiftning ej åsättas taxeringsvärde. gällande lagstiftning tolkas på olika sätt i skilda län. Vissa samlingslokaler och andra föreningsdrivna anläggningar, kursgårdar i föreningsregi etc., har erhållit taxeringsvärde till följd av åsatt taxeringsbeteckning. Ur skattesynpunkt blir då nämnda fastigheter, som till hela eller övervägande del drivs ideellt och till gagn för ortens föreningsliv, beskattade på samma sätt som kommersiella fastigheter. Den kommersiella fastighetens skatt är avdragsgill vid inkomsttaxeringen, medan det för ideella organisationer utan inkomstbeskattning inte finns någon möjlighet att utnyttja avdragsrätten. Skatten blir i dessa fall effektiv och uppgår till betydande belopp. Gällande lagstiftning ger mot denna bakgrund utrymme för olika tolkningar, vilket är otillfredsställande. Reglerna om vad som skall tolkas som allmännyttig verksamhet är också oklara, varför det är angeläget med en översyn. Utgångspunkten för en översyn bör vara att samlingslokaler, t. ex. bygdegårdar, ordenshus, Folkets Hus och Folkets Park samt kursgårdar som drivs i förenings- och ideell regi, generellt undantages från fastighetsskatt. I nu gällande fastighetstaxeringslag (1979:1152) 2 kap. 3 § samt 11 kap. 4 § regleras de förhållanden som får olika tolkningar av landets taxeringsmyndigheter. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av reglerna för fastighetsbeskattning av samlingslokaler och kursgårdar som drivs i föreningsregi och ideell regi. () () 1 1987/88.
mot · GB02Sk713 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk713 av och () om förhandsbesked i taxeringsfrågor Enligt lag (1952:422) om förhandsbesked i taxeringsfrågor stadgas att får efter ansökan, om det anses av synnerligen vikt, lämna besked på förhand angående viss fråga, som avser sökandens taxering till inkomstskatt, statlig inkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt, utskiftningsskatt, ersättningsskatt eller vinstdelningsskatt samt även frågor rörande beräkning av statlig inkomstskatt för ackumelerad inkomst och i frågor gällande uppskov med beskattningen av realisationsvinst. Gäller ansökan frågor om tillämpning av lagen (1980:865) mot skatteflykt får förhandsbesked meddelas om frågan är av vikt för sökanden. Bestämmelserna om förhandsbesked har kommit till för att underlätta för de skattskyldiga att förutse skatteeffekterna av olika transaktioner och rättshandlingar. Detta syfte förfelas om inte förhandsbeskedet kommer den skattskyldig till handa utan alltför stor tidsutdräkt. Att så är fallet framkommer också indirekt av lagstiftningens 2 §, där det stadgas att ansökan inte må ingivas senare än den dag, då deklarationen skall avlämnas för ledning för taxering varom är fråga. I sin förlängning bör detta innebära att förhandsbeskedet skall vara den skattskyldige till handa före taxeringsperiodens utgång. Av cirkulär från rättsnämndens kansli vid framgår det att handläggningstiderna för förhandsbesked är . Detta förhållande är ingen nyhet. Handläggningstiderna har varit alltför långa och dessutom visat en tendens att bli allt längre. Med vårt alltmer komplicerade skattesystem är det av vikt att institutet med förhandsbesked fungerar som avsett, inte minst för att underlätta avgöranden vid komplicerade affärstransaktioner och skattedeklarationer. Det är således väsentligt att fördelar sina arbetsresurser, så att de skattskyldiga får snabba besked och att dessa kommer den skattskyldige senast till handa från ansökans ingivande. Av lagen eller de föreskrifter som regeringen enligt 12 § kan utfärda för tillämpningen av lagen, bör framgå att maximitiden för handläggning av ärenden gällande förhandsbesked ej bör överstiga 6 månader. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handläggningstiden vid förhandsbesked i taxeringsfrågor. () () 1987/88 Sk713
mot · GB02Sk714 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk714 av m. fl. om vissa ändringar i betalningssäkringslagen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ju812 hemställs 1. att beslutar om sådana förändringar i betalningssäkringslagen som vi har angett i motionen, 2. att beslutar att bevissäkringslagen för skatte- och avgiftsprocessen (1975:1027) skall upphävas, 3. att beslutar att upphäva lagen (1980:865) mot skatteflykt, 4. att hos regeringen begär förslag om en omvänd generalklausul i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () () ()
mot · GB02Sk715 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk715 av och () om taxeringsvärdena på småhus i skärgårdssamhällen I samband med den allmänna fastighetstaxeringen 1981 fick många skärgårdsboende sina taxeringsvärden uppräknade . Denna mycket kraftiga stegring berodde inte på att fastigheterna blivit bättre på något sätt, utan att det starka trycket från de som önskar köpa hus för fritidsboende pressat upp fastighetspriserna i olika attraktiva skärgårdsområden till orimliga nivåer. Detta har lett till höjda boendekostnader för många människor utan att deras boende på något sätt förbättrats. 1990 skall det ånyo genomföras en allmän fastighetstaxering för småhusenheter. Det är av utomordentligt stor vikt att de skevheter som taxering resulterade i rättas till i den kommande taxeringen. Med anledning av detta väckte och . en motion vid föregående års . Kravet var då att kommittén för utredning inför allmän fastighetstaxering av småhusenheter skulle ges tilläggsdirektiv som syftade till att kommittén skulle utreda möjligheterna att undvika den orimliga situationen att fastboende i områden som är attraktiva för fritidsboende på grund av detta får extremt höga taxeringsvärden och därmed sammanhängande höjda boendekostnader. Denna hemställan avslogs av . Regeringen har aviserat en proposition angående ändrade regler för fastighetstaxering som skall föreläggas . Problemet för de fastboende som vi inledningsvis beskrivit, är fortfarande lika aktuellt. Regeringen bör därför till redovisa förslag års fastighetstaxering som innebär att åretruntboende människor i t. ex. Bohusläns skärgårdssamhällen inte skall drabbas av orättfärdigt höga taxeringsvärden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om taxeringsvärdena av småhus års fastighetstaxering.
mot · GB02Sk716 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk716 av () om uttaget av preliminär B-skatt Den av riksdagsmajoriteten beslutade uppräkningen av preliminär B-skatt till av den slutliga skatten nästföregående år framstår som oskälig och innebär en belastning för de skattskyldiga och även för skattemyndigheterna, som tvingas handlägga ett växande antal jämkningsansökningar. När löneökningar och inflation rörde sig kunde preliminärskatteuttaget något mer vara motiverat. saknas ett sådant motiv. Vidare bör framhållas att småföretagare och jordbrukare oftast inte når den inkomstutveckling som gäller för samhället i övrigt. Med anledning härav hemställs att beslutar anta följande Förslag till Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att orden i 13§ första stycket uppbördslagen (1953:272) skall utgå. Denna lag träder i kraft efter den dag den enligt därpå meddelad uppgift utkommit från trycket i och tillämpas första gången i fråga om preliminär skatt för /89.
mot · GB02Sk717 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk717 av m. fl. (fp) om uppgiftslämnandet vid taxeringsrevision beslöt att göra vissa förändringar i taxeringslagen. Dessa som trädde i kraft gällde bl. a. förutsättningarna att göra taxeringsrevision av ADB-baserad bokföring. beslut innebar att taxeringsmyndigheterna nu får tillgång till företagens ADB-terminaler för att granska företagens dataregister. Kontrollen skall få ske av icka namngivna personer och myndigheterna skall få full insyn i alla företagens handlingar och dataregister. yrkade avslag på förslaget. Vi ansåg att det tydde på likgiltighet och bristande kunskap inför företagens behov av skydd mot insyn och inför de svåra frågor om sårbarhet som uppkommer i samband med ADB. Naturligtvis måste taxeringsmyndigheterna ha möjlighet att revidera ADB-baserad redovisning men formen för hur detta skall ske måste övervägas ytterligare. krävde därför att en förnyad utredning skulle ske för att närmare studera hur företagens insynsskydd kan garanteras också i de sammanhang där revision måste ske av ADB-register. Vi ansåg vidare att begreppet handling måste preciseras så att det klargörs vilka uppgifter som skall omfattas av en taxeringsrevision, att reglerna för vilken information angående tredje man som skall få hämtas ur registren och frågan om i vilken mån taxeringsmyndigheterna skall ha terminalåtkomst bättre klargörs. Våra invändningar mot ändringarna i taxeringslagen står självfallet kvar också efter det att den socialistiska majoriteten i beslöt att anta propositionen. Vi yrkar därför att med ändring av sitt tidigare ställningstagande beslutar att taxeringslagen skall återfå den lydelse den hade före . bör vidare besluta att begära en utredning i enlighet med vad vi anfört i motionen. Vi hänvisar också till den motion vi väckte i samband med frågans tidigare behandling (Mot. 1987/88:Sk27). Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att med ändring av sitt tidigare ställningstagande beslutar om sådan ändring i taxeringslagen (1956:623) att den återfår den lydelse lagen hade , 2. att hos regeringen begär en utredning i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1987/88 Sk717
mot · GB02Sk718 · 1988-01-25 00:00:00 — av () om uppbörden av kvarskatt Arbetsgivare är skyldiga att göra skatteavdrag på lön för arbetstagarens preliminära A-skatt. Skyldighet föreligger också att göra avdrag från lön för eventuell kvarskatt. För dessa två skatteavdrag föreligger olika uppbördsterminer. A-skatt betalas in till skattemyndigheten efterföljande månad. Avdragen för kvarskatt inbetalas till skattemyndigheten först . Skulle den skattskyldige själv vilja betala in sin kvarskatt, måste han göra hela inbetalningen . Därefter måste han uppvisa kvitto på inbetalningen för arbetsgivaren för att undgå kvarskatteavdrag. Den kvarskatt som dras av arbetsgivaren stannar i företaget till april. Det innebär för de personalintensiva företagen betydande belopp. Ränteintäkterna kan i vissa fall uppgå till miljonbelopp. För att ränteintäkterna skall komma staten till del och för att åstadkomma förenkling i uppbördshanteringen av skatteavdragen i företagen, bör såväl det preliminära A-skatteavdraget som kvarskatteavdraget inbetalas efterföljande månad till skattemyndigheterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gemensam uppbördstermin för såväl preliminär Askatt som kvarskatt.
mot · GB02Sk719 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk719 av och () om kyrkoskatten Den sorn inte är medlem av åtnjuter en viss nedsättning av kyrkoskatten. Enligt en äldre lag av tillkom denna rättighet endast den som var medlem av annat av Kungl. Maj:t erkänt trossamfund. Genom religionsfrihetslag vidgades rätten till skattelindring till alla fysiska personer som inte var medlemmar av . Nedsättningen utgjorde ursprungligen , dvs. man betalade av kyrkoskatten. Den som inte är medlem av kyrkan betalar således av kyrkoskatten. Motivet för att en viss andel av kyrkoskatten skall erläggas av dem som inte är medlemmar är enligt proposition 1951:175 att kyrkan har uppgifter av borgerlig natur, som det åvilar kyrkan eller kyrkans prästerskap och betjäning att utföra. Enligt beslut skall nu folkbokföringen överföras till staten. Det finns då skäl att se över om gällande procentsats för nedsättning av kyrkoskatten kan anses rättmätig. Även efter överföringen av folkbokföringen till staten kvarstår hos kyrkan vissa uppgifter som det kan finnas skäl att alla skattebetalare bör vara med om att betala, t. ex. vården av kyrkobyggnader som ingår i vårt gemensamma kulturarv. Kvarstående borgerliga uppgifter kan dock knappast svara för så mycket som av kyrkans utgifter. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av lagen (1951:691, senaste tryckt i 1986:1243) om lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör .
mot · GB02Sk720 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk720 om besvär över taxeringsnämnds beslut § 73 taxeringslagen (1956:623) tar upp vad som gäller vid överklagande av taxeringsnämnds beslut. För att rättssäkerheten inte skall äventyras är en sådan besvärsmöjlighet för de skattskyldiga en självklar rättighet. I nämnda paragraf framgår också att kommun och lokal skattemyndighet har rätt att överklaga genom besvär som inges till den länsrätt som har att pröva överklagandet. Med hänsyn till de möjligheter taxeringslagen ger skatte- och taxeringsmyndigheterna redan i arbetet i första instans bör besvärsrätten för kommun och skattemyndighet som ges i 73 § utgå. Genom en sådan ändring i lagen bör därmed också den ojämlika bestämmelsen i 76 § få annan lydelse. De olika krav om tidpunkt för ingivande av besvär ställer också den skattskyldige i underläge gentemot myndigheterna. Det är slöseri med taxeringsmyndigheternas resurser genom det besvärsförfarande som gäller. All tid taxeringsintendent eller motsvarande yrkeskår i taxeringsmyndighets tjänst nu ägnar sig åt att slumpmässigt driva besvär, ibland upp till högsta instans, bör i stället tas i anspråk i taxeringsarbetet redan vid första instans. Denna förändring skulle innebära att de skattskyldiga inte som blir försökskaniner när nya skattelagar skall testas i praktisk handling. Systemet är djupt otillfredsställande att skattskyldiga, vars självdeklaration efter noggranna utredningar fastställs i första instans (taxeringsnämnd), erhåller besked att ärendet, utan anledning, skall börja valsa runt i skattetombolan. En riktigt nitisk intendent kan åsamka den skatteskyldige av lidande, psykisk press och stora ekonomiska förluster. Hundratalet paragrafer i taxeringslagen, anvisningar till den och en outtömlig litteratur samt utbildad personal står till taxeringsmyndighetens förfogande när självdeklarationen behandlas och när den skatteskyldige åsätts taxering i första instans. Nuvarande besvärsregler innebär att man underkänner taxeringsnämndernas arbete och möjligheter när det gäller att leva upp till vad som stadgas i taxeringslagens 1 §. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av 73 och 76 §§ i taxeringslagen (1956:623). 1987/88 Sk720
mot · GB02Sk721 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk721 av och () om fastighetstaxeringen Med tanke på de allmänna strävandena om att sänka de offentliga utgifterna, kan man ifrågasätta kommunernas detaljerade uppgiftsskyldighet i samband med deklarationen för fastighetstaxeringarna. För t. ex. kommun, som är en kommun med ca 39000 invånare och har en yta om , har allmänna fastighetstaxering inneburit ett arbete motsvarande , ca , för en tjänsteman, för att klara besvarandet av ca 1000 deklarationsblanketter omfattande ca 7 000 ha mark och ett stort antal byggnader. Möjligheterna att förenkla kommunernas deklarationer av sitt fastighetsinnehav bör undersökas med syfte att utforma ett system för schablonmässig taxering och beskattning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenkling av kommunernas uppgiftsskyldighet i samband med deklaration för fastighetstaxering.
mot · GB02Sk722 · 1988-01-25 00:00:00 — 1987/88 :Sk722 av () om förhandsbesked i skattefrågor 1987/88 Sk722731 Enligt skattelagstiftningen kan den som är skattskyldig få ett förhandsbesked i vissa skattefrågor. Förhandsbesked begär man för att få ledning i sitt handlande av de experter som förfogar över. Det kan gälla affärstransaktioner av olika slag och det kan gälla personliga ställningstaganden med skattemässiga konsekvenser. I ett cirkulär från redovisas att handläggningstiden för förhandsbesked är . Rapporter visar dock att det inte är ovanligt med väntetider . Vid sådana väntetider missar man fullständigt syftet med möjligheten att få ett förhandsbesked, nämligen att snabbt få en uppfattning om hur skattemyndigheterna kommer att bedöma olika handlingsalternativ. För att rätten att få ett förhandsbeslut skall ha en reell innebörd måste verksamheten omorganiseras. Regeringen bör därför få i uppdrag att återkomma till med förslag till en förändrad modell för service till allmänheten i dessa frågor. Målet skall vara att besked skall kunna lämnas inom efter det att begäran inlämnats. Därvid förutsättes att den förändrade verksamheten finansieras med avgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en kraftigt förbättrad service till allmänheten när det gäller förhandsbesked i skattefrågor.