mot · GC02T543 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T543 av och (båda vpk) Dellenbanan Vilken utvecklingspotential har en svensk länsjärnväg? Vad blir den sammantagna effekten för en länsjärnvägs ekonomi om man utvecklar såväl teknik som organisation, säkerhetsordning, tågföring, marknadsföring mm? Dessa frågor har av den aktiva föreningen mejslats fram som de mest relevanta i deras arbete för att göra Dellenbanan i norra till en levande och bärkraftig järnväg. En av orsakerna till de trafiksvaga banornas olönsamhet är att trafiken på dem inte utvecklats i takt med samhället och då främst trafiksektorn i övrigt. De begränsade resurser som använts till att utveckla och förbättra järnvägen har så gott som helt kommit stomnätet till del. Detta innebär dels att ingen utveckling av betydelse ägt rum på dessa mindre banor , dels att den utveckling som skett medfört lösningar anpassade till stomlinjens tunga, intensiva trafik, lösningar som vore förödande dyra att applicera på mindre banor. Detta är en av de främsta anledningarna till de mindre banornas problem, inte att trafikunderlaget är för litet eller sträckorna för korta. Enligt kan även en hel del av länsjärnvägarnas trafik göras lönsam genom att de komponenter utvecklas som är mest omoderna och ineffektiva, lönsam inom citationstecken, dvs relativt annan kollektivtrafik. För att undersöka Dellenbanans utvecklingsmöjligheter beställde en utredning av trafikkonsultföretaget , efter att ha beviljats sammanlagt . för ändamålet av de två berörda kommunerna . Utredningen är inne i sin slutfas och beräknas presenteras 1989. Detta blir en av de första länsjärnvägsutredningar som utgått från de nya förutsättningar som råder sedan trafikpolitiska beslut . Med denna utredning som grund skulle det vara värdefullt att gå vidare och göra Dellenbanan till en försöksjärnväg.Redan sommaren 1986 skrev till regeringen med förslag att ett antal glesbygdsjärnvägar skulle göras till frijärnvägar, där man på olika sätt skulle kunna pröva sig fram till en effektivare, attraktivare och billigare trafikering. Svaret från regeringen blev att man inte tyckte att idén var tillräckligt genomarbetad. har tagit fasta på regeringens svar och presenterar nu följande idéer, intressanta att utveckla inom ramen för ett försöksjärnvägs- 1 1 1988189.3 sami. 1988/89 T543 - Optimerad banupprustning till en hastighetsstandard sorn medger effektiva omlopp, med tillräckliga marginaler men utan dödtid. - Detta kan ev åstadkommas med partiell banupprustning, där en obefolkad sträcka utan uppehåll rustas till högre hastighet än sträckor med många stopp. - Upprustning för lätt och snabb motorvagnstrafik, men inte för stora axeltryck. - Korta mötesspår för motorvagnar, med uppkörbara växlar med återfjädrande tungor. Ökar flexibiliteten och minskar effekten av störningar i trafiken. - Fler och bättre hållplatslägen där (vissa) tåg enbart stannar vid behov. Ansvaret för snöröjning, hållplatskur mm till viss del delegerat till omkringboende. - Modern plåtstins i form av en försignal som tänds av resenären från hållplatsen. - Egna ingångsspår till stationer vid stomnätet, för att minska effekten av trafikstörningar på stomlinjerna. - Förlängning av banan till intressanta mål i ändstationerna som industriområden (som i en del fall har spår), skolor, sjukhus o likn. - Moderna motorvagnar, snabba, lätta, attraktiva, som kan köra fort på medelmåttiga spår. - Enmansbetjäning, biljettautomater, lättanvänd telefon, handikappvänlighet, godsutrymme, kaffeautomat mm. - Lätt ihop- och avkopplingsbara. Lättservade i fält. - Styv tidtabell med avgångar på samma klockslag. mellan tågen vid högtrafik, mellan dem för övrigt. Relation till annan trafik - Samordning med snabbtågstrafik på stomnätet så att man får en bra matning. - Ett busstrafiknät som kompletterar tågen och som inriktas på matning till/från dem. - Geografisk och tidsmässig samordning med busstrafiken. (Bussen stannar vid perrongen och inväntar tåget). - Särskilda hållplatser vid större parkeringsplatser i utkanten av större orter. - En från teoretiska grunder framtagen säkerhetsanordning, skräddarsydd för aktuell bana/trafik. - Tågledning/trafikövervakning som bygger på modern teknik samt på förutsättningen att max 2 tåg är i rörelse på samma bandel . Borde gå att lösa utan fast personal vid banan. - Precis samma villkor som för länstrafikbolagets övriga linjer. - Ett trafikantkooperativt trafikföretag, lokalt eller regionalt, som entreprenör åt länstrafikbolaget. Detta främst för att engagera de lokalt boende, det lokala näringslivet m.fl. i trafiken och därmed öka köptroheten. - Mer flexibel organisation, genom att man minskar specialiseringen så att folk i viss utsträckning lättare kan ersätta varandra. - Förutom reguljär persontrafik även chartertrafik, för att merutnyttja fordon och personal, på hemmabanan liksom på det övriga nätet. - Vagnuttagningar vardagligen samt annan godstrafik, även här för att merutnyttja befintliga resurser. - Utbildning av personalen så att mer ansvar kan delegeras ut i organisationen. - Utbildning även till resenärerna. Grafiska tidtabeller, åtminstone som komplement till de gängse. - Nära samarbete med skolor och daghem (gruppresor, tågskola, järnvägsanknutna aktiviteter) för att lära nästa generation att åka tåg. - Många idéer finns redan genomförda eller prövade i , men framför allt i utlandet, med varierande framgång. En viktig förberedelse inför ett försöksjärnvägsprojekt vore att mera systematiskt gå igenom vilka idéer som finns prövade utanför landets gränser och vilka som skulle kunna överföras till svenska förhållanden. Det finns även fler än Transportforskningsberedningen som kunde vara intresserade av försöksjärnvägsidén. Därför bör bl a Glesbygdsdelegationen, , , , och Forsknings- och tillfrågas om sitt intresse att Mot. delta och sina möjligheter att bidra med kunskap/idéer/pengar/andra re- T543 På en försöksjärnväg skulle man inte bara ha möjligheter att pröva ny teknik. Försöksjärnvägsstatus skulle också, analogt med vad som gäller för frikommunerna, ge möjlighet till undantag från en del gällande lagar, förordningar och andra politiska beslut. Det kan gälla nya huvudmannaskapsformer, andra former av trafikledning, lokalt anpassade säkerhetsföreskrifter som kräver dispens från gällande SäO mm. Fördelen med en särskilt definierad försöksjärnvägsstatus är att man skulle ha möjlighet att pröva nya idéer i ett sammanhang, och utan att fördenskull försöksresultaten skulle bli direkt prejudicerande. Ett försöksjärnvägsprojekt skulle ledas av en projektgrupp med tillräckligt hög kompetens, såväl metodologisk som teknisk/administrativ/ekonomisk. Men det är viktigt att det i gruppen finns lika mycket kreativitet som kompetens! Projektet kan sedan läggas upp på olika sätt. Antingen arbetar man fram en första grund-modell för trafiken som i stort sett är genomförbar med tillgänglig teknik, och i stort sett inom ramen för nu gällande lagar och förordningar. När denna trafik kommit igång är det att gå vidare och inom område efter område pröva nya idéer. Idéerna ska naturligtvis vara utredda teoretiskt innan de prövas och efter påföljande utvärdering kan de så förkastas, permanentas eller vidareutvecklas. En annan uppläggning kan vara att man lägger större vikt vid de inledande teoretiska studierna och inte provkör modellen förrän man har en mera utvecklad modell klar. Då kan det bli svårare att värdera de enskilda komponenternas betydelse för helheten, men å andra sidan når man (möjligen) resultat snabbare genom att man startar på en högre nivå. Det är också lättare att samordna de olika komponenterna till en fungerade helhet än om man provar sig fram pö om pö. Varför Dellenbanan som försöksjärnväg när det finns så många andra? Dellenbanan är normalspårig och elektrifierad och därmed miljövänlig. Trafik kan bedrivas med såväl el- som dieseldrivna fordon. Banan går genom glesbygd, med ett befolkningsunderlag som ligger i gränsskiktet för bärkraftig persontrafik. Banan är lagom lång, . För att få ett omlopp krävs en Sth på . Detta är nära gränsen för hur fort man () kan tänkas få köra på skarvspår med träslipers. Busstationerna i och har flyttats till lägen invid respektive järnvägsstation. En stark opinion för banans bevarande och återutvecklande finns organiserad i med ca 900 medlemmar. Föreningen driver trafik med egna motorvagnståg på banan. Ett lokalt företag (Järnvägstrafik) har bildats för att driva 4 Företaget är till formen en ekonomisk förening, dvs ett Mot. 1988/89 kooperativ. När snabbtågen införs, kommer underlaget på anslutande linjer att öka markant. SJ:s målsättning är att snabbtåg ska kunna sättas i trafik på Ostkustbanan . Då blir det aktuellt att utveckla samordningen mellan snabbtåg och anslutande lokal-/regionaltåg. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag i syfte att göra bandelen (Dellenbanan) till frijärnväg.