mot · GB02T431 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:T431 om förbättringar för de motorintresserade Motorintresset är stort i vårt land. Bland ungdom är motorintresse och motorhobby en av de största fritidsfrågorna. Trots att de motorintresserade utgör en så stor grupp behandlas de motoraktiva fortfarande med stor njugghet av politiker och byråkrater. Genom kommunernas ointresse och i vissa fall ovilja samt myndigheternas och statsmakternas regler och lagar motarbetas motorfolket och snärjs i en djungel av paragrafer. Politikerna bör arbeta för ett samhälle där den enskilde individens intresse så långt som möjligt sätts före staten och kollektivet. Valfrihet borde vara ett centralt begrepp för dem. Onödig byråkrati och krångel måste bekämpas. Inom motorområdet finns det mycket som behöver ändras och rättas till. Vårt samhälle blir alltmer tekniskt komplicerat. Många människor känner oro inför teknik och teknisk utveckling. Den tekniska utvecklingen är en förutsättning för utveckling och ökad välfärd. Trots att välståndet ökar och samhällets resurser mångdubblats har många sociala problem blivit större. Inte minst ungdomsproblemen ökar i oroväckande takt. Alkohol och narkotikaproblem breder ut sig. Normlöshet och bristande respekt är ett problem inte minst i skolorna. Många skyller utvecklingen på att ungdom inte ges tillräckliga möjligheter till en aktiv och berikande fritid och att ansvar och fostran i folkrörelser och organisationer måste till. Av dessa anledningar satsar stat, landsting och kommuner väldiga summor på ungdom och dess fritid. Det är bra. Uppenbarligen räcker inte de vidtagna åtgärderna. Problemen har ju bevisligen inte minskat. Att vara aktivt engagerad i någon motorsport, att aktivt jobba med motorhobby t. ex. att renovera bilar eller motorcyklar, att bygga choppers, båtar, flygplan eller Hot Röds ger verkliga möjligheter till självförverkligande. Dessutom ger denna verksamhet otroliga tekniska kunskaper, känsla för ansvar, planering, kamratskap osv. Motorhobby medför en social fostran av stora mått. De seriöst motorverksamma ungdomarna driver inte omkring i alkohol eller narkotikaträsk, de är inte ångestfyllda inför teknik eller teknisk De blir inte bara kritiska utan även konstruktivt verkande Mot. 1987/88 människor. Det behöver vi. Därför måste det vara politikernas mål att hjälpa, inte stjälpa, dessa motorintresserade människor. Motorintresse är någonting bra och värdefullt både för samhället och för de enskilda individerna. Därför måste motorsport, motorkultur och motorhobby bli accepterade. Av någon anledning har motorintresse, motoraktiviteter och motorsport kommit att nedvärderas. Vårt samhälle är ett tekniskt samhälle. Vi har en teknisk kultur, men motor får inte ens nämnas i samband med kulturaktiviteter. Detta är farligt, inte minst med tanke på att vi riskerar att tappa en del av verklighetskontakten om vi tillåter proffstyckarna att styra människor till att sätta motorfrågor och kulturfrågor i motsatsställning till varandra. Inom få områden finns det t. ex. en sådan bredd bland ungdomen när det gäller konstnärlig och skapande verksamhet som inom just motorsektorn. utgår miljardbelopp från stat, landsting och kommuner till olika former av fritidsverksamhet såsom fotboll, ishockey och politiskt ungdomsarbete. De motorintresserade är dock en hårt drabbad grupp som inte kräver bidrag eller annat offentligt understöd. Detta faktum måste politiker och myndigheter uppmärksamma. Regler och attityder gentemot exempelvis customiseringar, chopperbyggen osv. Det finns fog för en rad detaljändringar till stöd för kulturbevararna inom motorområdet. Kunskapen om motorkulturens värde bland svenska politiker, myndigheter och institutioner är mycket låg. Det behöver därför vidtas åtgärder för att förbättra och fördjupa kunskapen inom detta område. Alla de positiva effekter som motorhobbyn och -kulturen medför bör studeras. Även de många negativa effekter som den tidigare och nuvarande politiken medfört är av stort värde att belysa. Jag föreslår därför att en professur inom området motorkultur inrättas. Denna kan organisatoriskt sortera under någon högskola med teknisk eller sociologisk inriktning. Ett forskningsråd kan inrättas som är knutet till de många olika motororganisationerna som existerar i . Detta bör ges regeringen till känna. Få ting är så kringsnärjda av lagar, bestämmelser och förbud som motorfordon. Allt vad beträffar utseende och konstruktion, regler för framförande och underhåll regleras av en lagstiftning som blivit så omfattande och detaljrik, att den på vissa områden ter sig närmast löjeväckande. Jag tar här upp några konkreta exempel på vad begreppet motorbyråkrati kan innefatta. Den nu gällande trafikskadelagen medför stora svårigheter för framför allt motorcykelägarna. De har i egenskap av minoritet inom motorfordonsområdet fått vidkännas ofta skyhöga mcförsäkringspremier. Ansvariga för lagen har också uttalat att ett av målen med lagen var att minska antalet motorcyklar på våra vägar. Jag har i min Mot. motion 1986/87 :L609 angående ändringar i trafikskadelagen närmare ut- T431 vecklat de effekter denna har fått och vilka ändringar som krävs. Trafikskadelagen och dess tillämpning av exempelvis försäkringsbolagen måste ändras. Nordiska trafikrådet (NTR) är ett samarbetsorgan inom . Dess uppgifter består främst i att utreda trafiksäkerhetsfrågor, göra problemanalyser och komma med förslag till åtgärder. NTS torde vara mest känt för sin rapport nr 13 om begränsning av motorcyklarnas cylindervolym, vilket blev en stor ungdomsfråga i valet . Faktauppgifterna i den rapporten bevisade att det inte var NTR:s kompetens och sakkunskap som låg till grund för förslaget. Målsättningen från början var att försvåra innehavet av mc sedan gällde det att hitta argumenten för det. Som tur var så genomskådade den senare borgerliga regeringen syftet och stoppade förslaget. Till många problem har NTR haft ett förbud eller begränsningar som regel. I ett senare alster, Rapport 19, pläderade NTR för att extra körkort skall krävas för att övergå till tung mc. Faktamaterialet var även i denna rapport undermålig, men det stoppade inte från att införa separata körkort för tung mc. Trots motstånd från genomfördes förslaget och är realitet. vårriksdag antog under svår tidspress den välkända terrängkörningslagen (1975:1313) som förbjuder motorfordon att färdas fritt i naturen. Meningen var att skydda fjällnaturen från snöskoter, men lagen kom att gälla samtliga motorfordon, överallt. Kommunerna har senare i tillämpningsföreskrifterna till lagen, förmodas anvisa lämpliga terrängområden för t. ex. trial-åkning, men så har skett på mycket få ställen. För utövare av enduro/tillförlitlighetsåkning m. m., så räcker det dessutom inte med ett litet avgränsat område, utan krävs milslånga sträckor genom terrängen. Terrängkörningslagen bör omarbetas så att förbudet endast gäller inom de klart avgränsade områden där naturen är särskilt känslig. Trots att de tidigare krockbestämmelsema nu har avskaffats, finns mycket byråkrati att bekämpa inom fordonsbesiktningsområdet. Förutom en i vissa stycken negativ inställning från och så förekommer bl. a. direkt felaktiga uppgifter i deras fordonsböcker, som ligger till grund för ett eventuellt godkännande av fordonen. Ett exempel på detta har varit att vissa SS -69, importerade från tidigare ej godkänts därför att de, enligt SBP, ej existerat! som denna välrenommerade bilmodell ej godkändes, så släpptes exempelvis öststatsbilen igenom. Detta trots att just den bilen visat sig välta vid undanmanövrer i . Mångå kommuner har aktiva motorsportorganisationer som vill ha motorbanor. Upplåtelse av mark och borgen räcker ofta för att de ska kunna realisera sina planer. De ska då, och gör det ofta mer än gärna, själva ansvara för drift och underhåll av eventuella anläggningar. I finns inte någon motorsportanläggning av stort Mot. Projekt motorstadion har dock diskuterats redan under T431 Någon sådan anläggning har ännu inte sett dagens ljus. Detta visar att politikers och myndigheters inställning till de motorintresserde är allt annat än positivt. motorstadion bör komma till stånd . De nya avgasreglerna för nya fordon kommer att medföra betydande minskningar av de skadliga emissionsämnena. Det är bra. Vad som däremot är mindre bra är att vid tillämpningen av den nya bilavgaslagen har fastställt regler som är såväl ologiska som byråkratiska. Fr. o. m. gäller nya regler för fordon som importeras till och som är nyare än 1976, då de s. k. AlO-reglerna inom avgasområdet började gälla. De nya svenska avgasreningskraven fr. o. m. 1989 är lika de amerikanska. För en person som försöker importera en ny amerikansk avgasrenad bil uppstår dock oväntade problem. Vederbörande måste uppvisa ett tillverkarbetyg som visar att bilen uppfyller de amerikanska (=svenska) avgaskraven. Detta intyg kostar . hos generalagenten om denne över huvud taget ställer upp. Man kan förledas att tro att detta är tillräckligt för att och ska godkänna bilen, men icke! Det krävs, enligt de nya reglerna, att man genomför ett s. k. fysiskt prov hos i för ca . Att på detta sätt kräva dubbla verifikationer är inte bara onödigt. Det är också dyrt. är det minst ett halvårs väntetid vid den svenska provtagningen. Bilen blir inte ett dugg miljövänligare av detta förfarande. Kostnaden och väntetiden är orimliga. Enligt min mening är det tillräckligt med endast ett av de tidigare redovisade kraven. Detta bör ges regeringen till känna. En annan grupp fordon som råkat illa ut inom avgasbyråkratin är de gasdrivna fordonen. På grund av bl. a. skattehöjningar av motorgasen har bensinstationer som säljer motorgas i det närmaste upphört att existera. De bilar som drivs med motorgas har dock redan tidigare ofta haft kompletterande utrustning för normal bensindrift. Dessa fordon måste dock för att bli godkända vid den årliga besiktningen byggas om så att de enbart är utrustade för bensindrift och typgodkännas på nytt. Någon dispens från detta förfarande ges ej. Det kostar att genomföra ombyggnad och att få fordonet typgodkänt. Det bör bl. a. därför ges en generell dispens från de nuvarande tillämpningsföreskrifterna. 1987/88 T431 1985 fattade majoritet ett beslut som innebär att man numera måste ta ett extra körkort för att köra en motorcykel över 125 cm3. Argumenten för detta var att de tunga motorcyklarna är inblandade i procentuellt fler olyckor än de lätta motorcyklarna. Detta är fel. Statistik från SCB om motorcykelolyckornas utveckling visar också att den mest olycksdrabbade mc-åldersgruppen utgörs av bl. a. de två första årskullarna med det nya speciella körkortet för tunga motorcyklar. Baktanken med förslaget om tungt mc-körkort var givetvis att minska antalet motorcyklar, och det har helt riktigt blivit följden. Riksdagsbeslutet bör omprövas. När någon bygger om exempelvis en bil eller mc med en ram från ett fordon, en motor från en annan etc. så klassas de av som ett fordon med ny identitet och måste därför betala ny accis. I storleksordningen 100-talet motorcyklister har tvingats betala mer än . i denna typ av accis. Ännu fler bilägare har utsatts för samma dubbelbeskattning. I vissa fall kan det röra sig om femsiffriga belopp som måste betalas i form av en andra accis. Förfarandet är förkastligt eftersom delarna har funnits på ett motorfordon där accis har betalats. bör ge regeringen till känna att dessa typer av ombyggda fordon ej skall dubbelbeskattas. , betalas accis även på tävlingsfordon. Eftersom de inte används i trafiken bör de heller inte betala denna skatt. betalar de stora belopp i form av bensinskatt som ej kommer dem till del i deras sportutövning. har beslutat att låta teknisk-historiskt intressanta fordon undantas från vägtrafikskatten . Beslutet innebar att fordon av årsmodell och äldre skulle omfattas. Det medför att det som går blir allt färre fordon som omfattas av befrielsen. Det rimligaste vore att beslutet gällt alla fordon, inklusive bl. a. traktorer och motorredskap som är undantagna, som uppnått en viss ålder. Regeringen bör därför förelägga förslag om att en rullande 30-årsgräns införs. Import av samlarfordon bör underlättas. I bör system som används i införas. Där får personen som importerar ett samlarfordon betala en schablonavgift på . och förbinda sig att äga fordonet . Regeringen bör återkomma till med ett förslag med denna inriktning. Motorintresse är något bra och värdefullt både för samhället och för de enskilda individerna. Därför måste motorsport, motorkultur och motorhob by bli fullt accepterde. Såväl regler som attityder gentemot detta fritidsintres- Mot. se måste förändras. Regeringen bör ta initiativ till att, i samarbete med förslagsvis de motorintresserades organisationer och genom anordnande av s. k. hearings verka för att lagar och regler som försvårar denna typ av fritidssysselsättning avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en professur inom området motorkultur,1] [att begär att regeringen framlägger förslag om ändringar i trafikskadelagen och därtill hörande tillämpningar så att de negativa effekterna för bl. a. motorcyklisterna försvinner,2] [att begär att regeringen framlägger förslag om ändringar i Terrängkörningslagstiftningen i enlighet med vad i motionen anförts,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dubbla avgasreningskrav för importerade motorfordon,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en generell dispens från nuvarande tillämpningsföreskrifter för avgaslagen ges till motorgasdrivna fordon,3] 1. att beslutar att avskaffa kravet på extra körkort för tung mc, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande dubbel accisbeskattning för ombyggda fordon,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om accisbefrielse för tävlingsfordon,4] [att begär att regeringen förelägger förslag om en rullande 30-årsgräns för samlarfordon vad gäller befrielse från vägtrafikskatt,4] [att beslutar att införa ett schablonbelopp på för import av samlarfordon enligt norsk modell,4] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anordnande av s. k. hearings i syfte att avskaffa onödiga lagar och regler inom motorhobbyområdet. ' 1987/88:Ub579 2 1987/88:L620 3 1987/88: Jo841 4 1987/88:Sk556 15