mot · GB02Kr27 · 1988-04-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr27 av och () med anledning av prop. 1987/88:144 om musiken i I huvudsak stöder vi regeringens proposition om musiken i . På några punkter föreslår vi förtydliganden, preciseringar eller ändringar i förslaget till lag om kyrkomusiken i . Vidare lämnar vi vissa kompletterande förslag om utbildningen av kyrkomusiker. Förslaget till lag om kyrkomusiken i I 3 § föreskrives vad som ingår i den kyrkomusikaliska verksamheten. Att döma av formuleringen i förslaget 3 § punkt 1 kan kyrkomusikerns ansvar vid gudstjänster inskränka sig till orgelspel. I föredragandens motivering (propositionen sid. 15) konstateras att uppgiften att vid gudstjänster och kyrkliga handlingar leda församlingssången och att utföra orgelmusik på det sätt som förutsätts i kyrkohandboken och mässboken även i fortsättningen skall vara obligatoriska inslag i den kyrkomusikaliska verksamheten. Som skäl för att ur författningstexten taga bort den nu gällande formuleringen om ansvaret att leda församlingssången anför föredraganden att det rätt ofta förekommer att en del av församlingssången leds av andra än kyrkomusikern och att regleringen därför bör kunna begränsas till spel på orgel vid gudstjänster och kyrkliga handlingar. Vi anser att församlingssången är en av de viktigaste och för den gudstjänstfirande församlingen mest engagerande delarna av gudstjänsten. En av kyrkomusikerns viktigaste uppgifter är att leda församlingssången. Det vore synnerligen olyckligt om en kyrkomusiker kunde hävda, att hans/ hennes enda åliggande vid gudstjänsten är själva orgelspelet. Även om kyrkomusikern inte handgripligt med instrument, röst eller dirigering leder församlingssången, bör ansvaret för församlingssångens ledning ligga hos kyrkomusikern. Främjande av kyrkosången . Föredraganden anser att formuleringen i 3 § punkt 2 främjande av kyrkosången är tillräcklig för att pastorat och kyrkomusiker skall slå vakt om körsång och konfirmandundervisning. Av propositionens formulering undervisa konfirmander i psalmsång (propositionen sid. 16) kan man få uppfattningen att just undervisning i psalmsång är det enda som kyrkomusiker nu ägnar sig åt vid konfirmandlektionerna. Så begränsad är emellertid kyrkomusikernas konfirmandundervisning inte . Konfirmandtidens undervisning i psalmsång och annan kyrkomusik har avgörande betydelse för konfirmandernas musikförståelse liksom för deras beredskap inför medverkan i gudstjänstmusiken. När det gäller körverksamheten anser föredraganden att det kan vålla problem att ställa upp ett krav på pastoraten att se till att det i varje församling eller pastorat skall finnas minst en kyrkokör. Det gäller framför allt i mindre glesbygdspastorat. Att samla och öva en kyrkokör kan vara en i det närmaste omöjlig uppgift i pastorat där befolkningsunderlaget är litet och de geografiska avstånden stora. Detta är ett riktigt konstaterande. Körverksamheten är dock en så viktig förutsättning för ett rikt musikliv i en församling, att det i lagtexten bör markeras, att i den kyrkomusikaliska verksamheten skall ingå körverksamhet där sådan kan ordnas. En sådan formulering i lagtexten innebär, att pastoraten och kyrkomusikerna har skyldighet att vidta åtgärder för att om möjligt uppehålla någon form av körverksamhet. Vi anser därför att både körsång och undervisning av konfirmander i kyrkans musik bör anges som exempel på åtgärder för främjande av kyrkosången. Vård av orglar och andra musikinstrument I samma paragraf (3 § punkt 4) föreskrives, att vård av de orglar som finns hos församlingarna skall höra till den kyrkomusikaliska verksamheten. Det är vanligt att andra musikinstrument än orglar står till förfogande för denna verksamhet. Det är angeläget att även dessa instrument vårdas och att vården inte tillåts bli försummad. Vi anser att det i lagen skall föreskrivas, att ansvaret för vård av instrument skall gälla samtliga musikinstrument som är avsedda för kyrkomusikerns ansvarsområde. Kyrkomusikerns kompetens för vård av instrument skall gälla orglar, men ansvaret att bedöma behovet av och påkalla instrumentvård skall gälla samtliga musikinstrument som finns hos församlingen. att 3 § får följande lydelse: 3 § I den kyrkomusikaliska verksamheten ingår bl. 1. orgelspel vid gudstjänster och övriga kyrkliga handlingar enligt den ordning som gäller för , 2. ansvar för ledning av församlingssången, 3. främjande av kyrkosången genom körverksamhet där sådan kan ordnas och genom undervisning av konfirmander i kyrkans musik m. m., 4. fri musikundervisning med inriktning på kyrkans musikverksamhet samt 5. ansvar för vård av de orglar och övriga musikinstrument som finns hos församlingen. I 8 och 9 §§ föreskrivs behörighetsvillkor för kyrkomusiker. 8 § avser tjänster som organist. 1 specialmotiveringen (propositionen sid. 57) anges att för behörighet att vara organist krävs liksom tidigare högskoleexamen på kyrkomusikerlinje, s. k. kyrkomusikerexamen. Vi anser, att nivån för denna examen bör preciseras med sitt poängtal 160 poäng. 9 § avser tjänster som kantor. Med propositionens förslag krävs dispens enligt 10 § för att musiklärare med organist- och kantorsexamen skall vara behörig för kantorstjänst. Vi anser att det är fel att musiker med väsentligt mer omfattande musikpedagogisk utbildning än vad som ingår i kantorsutbildningen skall vara hänvisade till dispensinstitutet i detta sammanhang. Därför bör enligt vår mening lagtexten formuleras så, att det framgår att musiklärarexamen ger erforderlig pedagogisk behörighet för tjänst som kantor. att 8 och 9 §§ får följande lydelse: 8 § Behörig att anställas på en tjänst som organist är den som har avlagt högskoleexamen med 160 poäng på kyrkomusikerlinjen. 9 § Behörig att anställas på en tjänst som kantor är 1. den som har avlagt organist- och kantorsexamen och antingen a) med godkänt vitsord har genomgått den pedagogiska kursen för kantorer eller b) avlagt musiklärarexamen, 2. den som avlagt högskoleexamen för musiklärare med särskild kurs i kyrkomusik som tillval samt 3. den som är behörig att anställas på tjänst som organist. Reglemente skall garantera hög kyrkomusikalisk kvalitet Mot. I 13 § föreskrivs att det i ett reglemente skall fastställas hur de uppgifter som anges i 3 § skall tillgodoses. 14 § föreskriver att församlingarna i pastoratet samt skall yttra sig över reglementet innan det fastställes. Av yttrande skall särskilt framgå huruvida förslaget till reglementet står i överensstämmelse med vad som har bestämts om gudstjänster i församlingarna. Om lagen om kyrkomusiken i skall kunna garantera en hög kyrkomusikalisk kvalitet, bör regelbundet pröva den kyrkomusikaliska verksamhetens omfattning enligt 3 §. har genom sin musiksakkunnige denna roll. I propositionen (sid. 35 36) påpekar föredraganden att man från stiftsledningens sida kan väntas komma att uppmärksamt följa utvecklingen av den kyrkomusikaliska verksamheten och att detta följer av biskopens skyldighet att visitera församlingarna. att det i en ny paragraf i lagen föreskrivs, att det åligger att med viss periodicitet t. ex. i anslutning till biskopsvisitation av församling låta musiksakkunnige pröva och rapportera huruvida den kyrkomusikaliska verksamheten tillgodoser vad som anges i 3 § i lagen. Skyldighet att anmäla brister hos musikinstrument 15 § föreskriver en skyldighet att till pastoratet anmäla sådana brister på orglar som den ansvarige inte själv kan avhjälpa. Vi anser i linje med vad vi ovan anfört att det ansvaret skall gälla alla musikinstrument som hos församlingen står till kyrkomusikerns förfogande. att 15 § får följande lydelse: 15 § Den som enligt reglementet har att svara för vården av en orgel eller annat musikinstrument skall till pastoratet anmäla sådana brister som han inte lämpligen själv kan avhjälpa. översyn av utbildning och examination Vi stöder propositionens bedömning att utbildning och examination av kantorer liksom den högre kyrkomusikerutbildningen bör ses över. En viktig grundförutsättning för att kyrkomusikertjänster skall kunna tillsättas med kompetenta musiker är att möjligheten till kombination med andra arbetsuppgifter är relativt stor. Vi finner det märkligt om just lärartjänst skall vara undantagen från denna kombinationsmöjlighet. I små församlingar kan tjänst som lärare vid t. ex. grundskola, gymnasieskola eller folkhögskola vara en utmärkt kombinationstjänst för kyrkomusiker. Även om nuvarande skolkantorstjänster avskaffas, bör liknande kombinationsmöjligheter finnas också i fortsättningen. I propositionens redovisning av föredragandens förslag när det gäller utbildning för kombinerad lärår- och kantorstjänstgöring har endast medtagits kombination av kantorstjänst och musiklärartjänst. Vi anser att någon form av kyrkomusikerutbildning bör möjliggöras där den pedagogiska delen i annan lärarutbildning än musiklärarutbildning tillgodoräknas. Det bör t. ex. vara möjligt att inom folkhögskolans ram ordna ettårig kyrkomusikerutbildning som kan resultera i organist- och kantorsexamen och som för grundskole-, gymnasieskole- eller folkhögskolelärare ger behörighet för tjänst som kantor. att i det uppdrag som enligt propositionen (sid. 45) skall lämnas till UHÄ och SÖ om att pröva möjligheterna att utforma utbildningsalternativ som kan ge kantorsbehörighet, även ovanstående utbildningsväg för lärare aktualiseras. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att antar 3, 8, 9 och 15 §§ i det i propositionen framlagda förslaget till lag om kyrkomusiken i med den ändringen att paragraferna erhåller den lydelse som anges i motionen, 2. att det i lagförslaget förs in en paragraf om prövning och rapportering av den kyrkomusikaliska verksamheten av det innehåll som anges i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en översyn av den högre kyrkomusikerutbildningen och utbildning/examination av kantorer, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att i översynen av utbildning/examination av kantorer inom folkhögskolans ram skall frågan aktualiseras om en ett-årig kyrkomusikerutbildning för dem som redan har annan pedagogisk utbildning.