ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02K206 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:K206 av () om anslutningen till politiskt parti Den svenska grundlagen innehåller bl. a. skydd för individen gentemot påtvingad politisk anslutning. I Regeringsformens 2 kap. 2§ heter det: Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot tvång att giva tillkänna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Han är därjämte gentemot det allmänna skyddad mot tvång att deltaga i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning som avses i första meningen. Medborgaren är alltså enligt grundlag skyddad mot kollektiv anslutning till politisk sammanslutning. Trots detta förekommer i kollektivanslutning till politiskt parti. majoritet har ett antal gånger uttalat att denna kollektivanslutning en presumtiv anslutning - skall upphöra utan att så har blivit fallet. I särskild lag bör därför grundlagens innehåll fastslås att medlemskap i politiskt parti förutsätter en positiv och frivillig ansökan från individen. Socialdemokratiska partiet har beslutat att kollektivanslutningen skall upphöra . Detta är dock inte ett tillräckligt skäl att avstå från stiftande av en särskild lag som tillförsäkrar den enskilde skydd i detta avseende. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag mot påtvingad, presumtiv, anslutning till politiskt parti.
mot · GB02K208 · 1988-01-21 00:00:00 — av och () om mötesfriheten 1987/88 K208-213 Rätten för olika organisationer, inte minst politiska partier, att hålla torgmöten och liknande arrangemang för att informera om sin verksamhet, är djupt rotad i svenskt föreningsliv. Allt fler kommuner säljer nu ut sina inomhustorg och affärscentra till försäkringsbolag och andra privata näringsidkare. Dessa är, i vart fall när det gäller politiska partier, i många fall inte villiga att lämna tillstånd till möten och man har i realiteten alltså infört en kraftig inskränkning i rätten att fritt sprida sina budskap. En dylik inskränkning i mötes- och yttrandefriheten är naturligtvis inte värdigt ett demokratiskt land. Vi riskerar att gå tillbaka till den tid då politik var något fult som skulle skuffas undan till vägskäl och skogsbackar. Tillstånd till torgmöten och liknande arrangemang bör endast kunna avgöras av polisen enligt de regler som gäller för allmän plats. Regeringen bör således överväga vilka åtgärder som behöver vidtagas för att komma tillrätta med frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mötesfriheten. () ()
mot · GB02K210 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:K210 av m. fl. (fp, m, c) om grundlagsskyddad närings- och yrkesfrihet Den grundläggande förutsättningen för ett expansivt näringsliv är möjligheterna för enskilda individer att starta företag. Utan nya företag som erbjuder redan existerande företag konkurrens riskerar de senare att minska utvecklingstakten vilket lätt får till följd en försämrad konkurrensförmåga. Därtill minskar konsumenternas valfrihet. Det finns flera hot mot den icke grundlagsfästa näringsfriheten. S. k. vandelsprövning har införts inom restaurang- och transportbranscherna innebärande att myndigheterna gör en förhandsbedömning om vederbörande är lämplig som företagare. Vidare har ordningsstadgeutredningen föreslagit att kommunerna skall ges rätt att begränsa torghandlarnas varusortiment. Motiven för att avskaffa det i princip fria tillträdet till marknaden varierar från rent sysselsättningspolitiska (nya företag hotar gamla arbetsplatser) till att förhindra s. k. ekonomisk brottslighet. Grunden för en marknadsekonomi är emellertid att företag fritt får startas. Utan detta fria tillträde hotas både näringslivets dynamik och sysselsättningstillfällen. Ett avgörande steg för att öka blivande företagares och övriga investerares tilltro till statsmakternas vilja att även fortsättningsvis satsa på ett marknadsekonomiskt system vore att i grundlagen skydda rätten att starta och driva företag. Vi menar att yrkes- och näringsfriheten bör betraktas som ett grundläggande element i själva rättighetssystemet. Utan regler i detta hänseende är detta system ofullständigt. Kravet på regler om skydd för yrkes- och näringsfriheten har inte sin grund i något speciellt behov som skall dokumenteras . Det bottnar i stället i det förhållandet att den logiska uppbyggnaden av vårt rättighetssystem förutsätter en regel om yrkes- och näringsfrihet. Någon ytterligare utredning behövs ej. Så ej heller ytterligare erfarenheter av reformerna på fri- och rättighetsområdet. Det av författningsutredningen framlagda förslaget till grundlagstext kan efter mindre justeringar användas i föreliggande skick. Några bärkraftiga invändningar mot regeln framkom inte heller under remissbehandlingen. En regel för yrkes- och näringsfriheten bör få följande lydelse och tas in i 2 kap. RF. Svensk medborgare äger i riket driva näring och utöva yrke såvida annat inte är föreskrivet i lag eller förordning. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till grundlagsskyddad närings- och yrkesfrihet i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88 K210 () ()
mot · GB02K211 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:K211 av m. fl. (s) om medlemskapet i Då ett barn föds och en av föräldrarna är inskriven i blir barnet automatiskt medlem i denna statskyrka och har därefter ingen möjlighet att utan målsmans tillstånd lämna kyrkan . Att ansluta nyfödda barn till en organisation framstår som synnerligen otillfredsställande och minst lika stötande är att inte tillåta utträde ur kyrkan före myndighetsåldern. En omyndig person har redan efter rättslig handlingsförmåga inom en rad områden och borde i konsekvens därmed också fritt få välja eventuell religionstillhörighet. Det otidsenliga i att man föds in i ett trossamfund understryks ytterligare av att det finns många föräldrapar med sinsemellan olika religionstillhörighet. Mot denna bakgrund måste en dylik anslutningsform betraktas som både förlegad och kränkande för individens integritet. Enligt vår uppfattning skall det vara en egen viljeyttring som utgör grunden för medlemskap i ett trossamfund. Religionsfrihetens bestämmelser om medlemskap i strider mot regeringsformens portalparagraf om de medborgerliga fri- och rättigheterna. På grund härav har tvingats införa en övergångsbestämmelse till RF enligt vilken reglerna om medlemskap i skall gälla utan hinder av 2 kap. 2§ RF. Eftersom uttalat att den inte anser att det råder någon motsättning mellan regeringsform och religionsfrihetslag, ett uttalande som står i klar strid mot riksdagsbeslutet , kan man knappast förvänta sig att någon annan inställning skall komma till uttryck från kyrkans sida sedan det redan alltför långt utdragna utredningsarbetet inom kyrkan avslutats. En övergångsbestämmelse får inte permanentas, allra minst mot bakgrunden av att medlemskap i en organisation strider mot grundlagen. I betänkande KU 1987/88:4 hänvisar utskottet med anledning av motioner i denna fråga till kyrkans eget utredningsarbete som man förväntar sig skall redovisas kyrkomöte. De flesta medborgare saknar all kännedom om vad detta utredningsarbete skall utmynna i. Såvitt kunnat utrönas finns det ingenting som tyder på att ändrat ståndpunkt i denna ur demokratisk synpunkt viktiga principfråga. Det är nu gjorde ett klart ställningstagande vad gäller denna klara motsättning mellan regeringsform och religionsfrihetslag. Mot denna bakgrund är det därför enligt vår mening nu högt att utan sidoblickar på kyrkans egen uppfattning i frågan ånyo ger ett klart besked om sin inställning till regeringsformens fri- och rättighetsförklaring och dess förhållande till de nu gällande medlemskapsreglerna. 1987/88 K211 () () Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en egen viljeyttring skall utgöra grunden för medlemskap i ett trossamfund.
mot · GB02K214 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:K214 av och i (m) om anslutningen till politiskt parti Kollektivanslutning av LO-medlemmar till det socialdemokratiska partiet har varit och är en skamfläck i en politisk demokrati. Frågan om kollektivanslutning har behandlats i och har vid nio tillfällen uttalat att kollektivanslutning av medlemmar till politiskt parti inte borde förekomma. Ändock har den fortsatt. Debatten om kollektivanslutningen uppfattades som en kvarnsten även av socialdemokraterna och enligt kongressbeslut skall den avskaffas . Man skulle då kanske anse att allt är gott och väl? Allt tyder på att organisationer nu i stället kommer att anslutas till socialdemokratiska partiet. Sådana uttalanden har gjorts tidigare och motionerade moderata riksdagsledamöter om en lag som stadgade att enbart fysiska personer kan bli medlemmar i politiskt parti. En utveckling där juridiska personer - fackliga organisationer eller företag - skulle bli medlemmar i ett politiskt parti uppfattas av oss närmast som att gå ur askan i elden. har åtminstone reservationsrätt förelegat för personer, som ej har velat bli kollektivanslutna. Vilken blir den enskilde medlemmens möjlighet att slippa tillhöra ett visst parti, om juridiska personer kan "kollektivanslutas'''! som den enskilda människan skulle utsättas för ett rättsövergrepp skulle de korporativa dragen i vårt samhälle dramatiskt förstärkas. Varje parti, som kämpar för den enskilda människans frihet och rätt, måste förhindra ett så odemokratiskt system som det skisserade. Utskottet bör utfärda erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att endast fysiska personer skall kunna anslutas till ett politiskt parti. () ()
mot · GB02K215 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:K215 av m. fl. om den negativa föreningsrätten, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88 :A731 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändring i regeringsformen för att säkerställa den negativa föreningsrätten, 2. att beslutar att upphäva reglerna i 3 kap. 4-7 §§ kommunallagen (1977:179) om personalföreträdares närvarorätt vid sammanträden med kommunala nämnder och styrelser. () () (m) () () () ()
mot · GB02K217 · 1988-01-25 00:00:00 — av m. fl. (fp) om den politiska representationen i valprövningsnämnden inrättades i samband med grundlagsreform. Ledamöter och ersättare i nämnden valdes av första gången . Nämnden övertog från regeringsrätten uppgiften att pröva besvär över allmänna val. har ställning av förvaltningsmyndighet i regeringsformens mening, och förvaltningslagen är i princip tilllämplig på handläggningen av ärenden hos nämnden. Särskild vikt vid tillskapandet av nämnden lades vid att det blev möjligt att tillföra nämnden inte bara juridisk expertis utan även valteknisk sakkunskap samt personer som besatt erfarenheter av praktiskt valarbete och som representerade ett allmänt medborgaromdöme. Ordföranden i nämnden skall vara eller har varit ordinarie domare men får inte vara vald till som ledamot. Övriga sex ledamöter tillsätts parlamentariskt, proportionellt efter partiernas styrka i . Detta innebär att alla partier som uppnått i valet och är representerade i inte är representerade i valprövningsnämnden. Eftersom valprövningsnämnden hanterar frågor som gäller rättstillämpning och demokratins regler i allmänna val, anser vi att samtliga de partier som har plats i också garanteras plats i valprövningsnämnden. Övriga platser kan sedan fördelas proportionellt. Det får ankomma på vederbörande utskott att upprätta erforderliga lagförslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om ändring av valprövningsnämndens sammansättning så att alla partier i garanteras plats i nämnden. () ()
mot · GB02K222 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K222 av () om rösträtten för utlandssvenskar Svenska medborgare har rösträtt vid val till . Denna rösträtt är skyddad i grundlag. I regeringsformen (RF 3:2) stadgas nämligen: Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Om rösträtt för svensk medborgare som ej är bosatt i riket finns bestämmelser i lag. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagen eller som är omyndigförklarad av domstol har ej rösträtt. Frågan huruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Den lag som åsyftas beträffande svenska medborgare som ej är bosatta inom rikets gränser är vallagen. I dess kapitel 4:11 stadgas: Svensk medborgare som ej är bosatt i riket har rösträtt vid val till , om han varit kyrkobokförd här . Eftersom vallagen inte är grundlag så kan med ett enda riksdagsbeslut med enkel majoritet de svenska medborgare som vistas utomlands berövas möjligheten att utöva sin rösträtt. Det kan inte vara principiellt riktigt att en grupp svenskar på detta sätt skulle kunna utestängas från det som för den stora majoriteten medborgare utgör en grundlagsskyddad rättighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att rösträtt vid val till bör tillkomma även svenska medborgare som är bosatta i utlandet.
mot · GB02K228 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: K228 av m. fl. (m) om förvaltningsmässigt reglerad föräldrarätt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So642 hemställs att hos regeringen begär en utredning om författningsmässig reglering av föräldrarätten i grundlagen. () () () () () () ()
mot · GB02K229 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K229 av () om grundlagsfäst föräldrarätt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:U540 hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av regeringsformens andra kapitel så att föräldrarätten i ovan nämnda artikel 2 blir grundlagsfäst.
mot · GB02K301 · 1988-01-11 00:00:00 — av och () om ändrad benämning på jordbruksutskott 1987/88 K301-306 har en lång tradition som värnare av modernäringens intressen. Enligt vår uppfattning är det nödvändigt att det även finns ett särskilt utskott som bevakar de frågor som gäller jordbruket, skogen och fisket. Det förslag som vi nu redovisar innebär ingen ändring i utskottets arbetsuppgifter. Vid sidan om de frågor som berör de areella näringarna handläggs den övervägande delen av miljöfrågorna i jordbruksutskottet. Miljöfrågorna har fått en alltmer ökad betydelse i samhället. Detta återspeglas också i regeringens och arbete. Vi har en miljöminister och ett miljödepartement, dock med ansvar även för energifrågorna. I jordbruksutskottet tar behandlingen av miljöfrågorna för varje nytt år större del av handläggningstiden. Antalet motioner inom miljöområdet ökar successivt i förhållande till de motioner som berör jordbruk, skog och fiske. I de flesta av våra grannländer finns ett särskilt miljöutskott. Det är svårt att förklara att det är jordbruksutskottet som i har ansvaret för miljöfrågorna och varför så är fallet. Detta gäller också i hög grad allmänheten som på ett lättfattligt sätt bör kunna känna till var miljöfrågorna handläggs. En möjlighet att precisera jordbruksutskottets ansvar för miljöfrågorna är att lägga till ordet miljö i benämningen. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att beslutar att jordbruksutskottets benämning ändras till jordbruks- och miljöutskottet. () () 1 1987/88.3 samt.
mot · GB02K303 · 1988-01-14 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K303 om riksvapnet och flagga i plenisalen De flesta parlament i världen pryder sin plenisal och andra utrymmen med nationssymbolen. har ett gammalt statsskick med stolta och vackra symboler, riksvapnet och flaggan som förknippas såväl med vårt statsskick och vår historia som med vår urgamla frihet. Vid högtidliga öppnande prydes plenisalen med riksvapnet och flagga. Vapnet monteras därefter ned och flagga tas bort. Vi har ingen sådan symbol i plenisalen i riksdag som markerar dess betydelse för oss alla. Riksvapnet borde ha sin givna plats i plenisalen. Lika naturligt är det att flagga under sessionstid finns i plenisalen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att riksvapnet och flagga skall ha ständig plats i plenisal.
mot · GB02K304 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K304 av och (m, fp) om ändring av den allmänna motionsperioden i Inför varje års allmänna motionsperiod grips av feber. Såväl partiernas alternativa förslag till regeringens budget i alla dess delar som de enskilda ledamöternas förslag till skall arbetas fram . Inte minst det alternativa budgetarbetet är utomordentligt arbetskrävande. Ledamöter och kanslier skulle ges en rimligare arbetssituation om enbart motioner med ekonomiska konsekvenser i anledning av budgeten fick läggas inom den 14-dagarsperiod som följer efter avlämnandet av budgetpropositionen. En andra motionsperiod för enskilda ledamöters motioner kunde sedan förläggas exempelvis . Med hänvisning till vad i motionen framförts hemställs att beslutar om en omläggning av motionsrutinerna i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02K306 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K306 av och (vpk) om JO-delegationens sammansättning Av olika anledningar har blivit föremål för ökad uppmärksamhet. Detsamma gäller roll som ytterst ansvarig för verksamheten. Det är som väljer ombudsmän och till lämnar ombudsmännen berättelser över sina iakttagelser. uppgift när det gäller eventuellt åtal mot en justitieombudsman torde ha varit okänd för många, bl. a. därför att det är ytterst sällsynt att åtalsfråga uppkommer. I riksdagsordningen finns intaget bestämmelser om att utser en JO-delegation, bestående av sex ledamöter i utskottet, för att då ombudsman påkallar det, samråda med ombudsman om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art. Val av ombudsman beredes också av JO-delegationen, som därvid samråder med de av partigrupperna utsedda ledamöterna i talmanskonferensen. Med de ökade arbetsuppgifter JO-delegationen har haft i samband med särskilda problem , har olägenheter av att inte samtliga i utskottet företrädda partier ingår i delegationen framträtt med större tydlighet. Det är inte särskilt praktiskt att fyra partiers företrädare bereder en fråga för att sedan samråda med det femte. Enklare och mer demokratiskt är att samtliga partier deltar i hela beredningsprocessen. Det är också viktigt att samtliga partier kan delta i de samråd som av och till förekommer mellan JO-delegationen och ombudsmännen. I riksdagsordningens tilläggsbestämmelser 8.10.1 bör intas en bestämmelse om att JO-delegationen skall bestå av företrädare för de i representerade partierna. Om detta är möjligt inom ramen för nuvarande angivna antal av sex ledamöter eller om det erfordras ett utökat antal ledamöter får prövas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i riksdagsordningens 8 kap. 10 § ltb att JO-delegationen skall bestå av företrädare för samtliga i representerade partier. (vpk) (vpk)
mot · GB02K307 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K307 av och () om utgivning av Från Riksdag & Departement för synskadade Av regeringens budgetförslag 1988/89 framgår att de statliga bidragen till tidningsutgivning för synskadade utökas till att omfatta 50 dagstidningar. När det gäller information från arbete och om beslut så torde den vara högst varierande i de olika dagstidningarna och givetvis ej heltäckande. Denna tidskrift utkommer med 40 nummer och innehåller aktuell information om viktiga riksdagsbeslut, sammanfattningar av debatter, sammandrag av nya lagar och förordningar liksom förteckningar över interpellationer och frågor. Eftersom tidskriften ger mycket god information om riksdagsarbetet är det ytterst viktigt att alla som så önskar skall kunna ta del av innehållet i tidningen. Vi vill därför föreslå att även tidskriften i fortsättningen skall göras tillgänglig även för synskadade, vilket torde vara ett lämpligt och billigt sätt att även för synskadade på ett överskådligt och lättfattligt sätt sprida information om aktuell politik. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utge tidskriften för synskadade. () ()
mot · GB02K308 · 1988-01-25 00:00:00 — 1987/88 :K308 av och () om användningen i av oblekt papper Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo771 hemställs att beslutar att använda oblekt papper i största möjliga utsträckning.
mot · GB02K309 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K309 av m. fl. (vpk) om propositionsavlämnandet till arbetsformer är fastställda i lag. Det finns mycket exakta bestämmelser om det mesta. Trots det så uppstår situationer som visar på betydande demokratiska brister både i lagstiftning och konkret verklighet. Det politiska system som vi har i bygger på flerpartisystem samt fri och allmän rösträtt. Men om de partier som är i opposition inte ges någorlunda liknande arbetsvillkor som regeringspartiet/erna urholkas demokratin. Ett exempel på denna brist på demokratiska arbetsförhållanden för oppositionen är allmänna motionstiden , . Allmänna januari är den enda tid som riksdagsledamöterna fritt kan framföra egna förslag till . Det är också den period som är den som oppositionen skall förhålla sig till budgetpropositionen på samt formulera egna budgetförslag. Vilket samtliga oppositionspartier gör. Detta arbete fordrar betydande insatser. har regeringen dessutom till avlämnat summa 11 propositioner till behandling under allmänna motionstiden. Det är i några fall mindre omfattande propositioner men de flesta behandlar omfattande viktiga politiska frågor. Frågor som livligt har diskuterats , frågor som är avgörande för hela samhället, frågor som naturligtvis oppositionen vill arbeta seriöst och grundligt med. Ett exempel är propositionen om 1990-talets trafikpolitik där regeringen sammanfattar arbete på 1100 sidor, andra exempel är frågan om förhållande till EG, frågan om aids, frågan om narkotikastrafflagen m. m. Det är djupt otillfredsställande att regeringen avlämnar andra propositioner än budgetpropositionen under allmänna motionstiden. Med de administrativa och personella resurser som regeringen förfogar över kan oppositionen i demokratins namn begära att regeringen planerar sitt arbete bättre än vad som skett. Enligt riksdagsordningens 3 kap. 5 § bör regeringen lämna sina propositioner på sådana tider att anhopning av arbete hos om möjligt förebygges. Vpk anser inte att den arbetssituation som regeringen försatt oppositionen i stämmer med nämnda paragraf i riksdagsordningen. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen under allmänna motionstiden ej bör avlämna andra propositioner än budgetpropositionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 K309