mot · GB02Ub647 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88: Ub647 av och () om vårdlärarutbildningen vid Utbildningen inom hälso- och sjukvården har en avgörande betydelse för samhället och möjligheten att uppfylla den gemensamma målsättningen om en sjukvård på lika villkor för det svenska folket. Med tanke på den brist på sjukvårdspersonal och i hög grad sjuksköterskor, som råder i framför allt krävs ökade insatser för utbildning av dessa yrkesgrupper. Efterfrågan av vårdlärare, som skall leda utbildningen av dessa, kommer därigenom i sin tur att öka, om kravet på en fungerande sjukvård skall kunna uppfyllas i denna del av riket. Erfarenheten visar, att det är mycket svårt att rekrytera personal från övriga landet till denna landsända. Däremot visar det sig att av ungdomar utbildade i stannar i denna landsända. Av den anledningen är det angeläget att utbildningen av sjukvårdspersonal sker i under ledning av kompetenta lärare från denna del av . /86 genomfördes en dimensioneringsminskning med 24 nybörjarplatser vid . I årets budgetproposition föreslås ånyo en minskning, med ytterligare 12 nybörjarplatser. Den föregående nedskärningen drabbade då endast två utbildningsorter, och medan de övriga institutionerna , och kvarstod med oförändrad kvot. En ny nedskärning skulle drabba högskoleregion och möjligheter att fylla de redan nu mycket höga sjukvårdarvakanserna orimligt hårt. Geografiskt omfattar högskoleregionen drygt halva . Resultatet av den föreslagna minskningen blir att endast 36 nybörjarplatser står till förfogande för att häva den allvarliga sjukvårdskris, som råder i i personalhänseende. Detta är oacceptabelt med tanke på den utbildningskapacitet, som erfordras för utbildningen i norr. Dimensioneringen av utbildningsplatserna har krympt från 84 /81 till 36 platser enligt det nu framlagda regeringsförslaget, en total minskning med i ett , där sjukvårdskris råder! Som skäl till nedskärningen anges i propositionen de obesatta platser som finns vid vårdlärarlinjen alltsedan hösten 1983. Orsaken till bristen på sökande är att utbildningsarvodet togs bort för de studerande, som därige 1 1987/88.3 sami. nom utsattes för alltför stora ekonomiska hinder för att genomföra en vårdlärarutbildning efter sin dyrbara sjuksköterskeutbildning, vilket i blev särskilt kännbart. när utbildningsarvodet föreslås att återinföras kommer utbildningsplatserna att erhålla tillräckligt antal sökande. Arbetsmarknadsläget för vårdlärare har förbättrats och det råder stor efterfrågan på vårdlärare med olika specialiteter. Ytterligare skäl till bevarandet av nuvarande utbildningsplatser är att - enligt översyn av gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY) föreslås att såväl vårdlinje, som social servicelinje, skall förlängas till . Årets budgetproposition föreslås därför en försöksverksamhet /89 med en omfattning motsvarande 5000 utbildningsplatser. - även ökad dimensionering föreslås i budgetpropositionen inom VSKsektorn med 900 årselevplatser för budgetåren 1988/89, 1989/90 och 1990/91. - olika specialkurser inom vårdområdet kommer att erbjudas i KOMVUX regi enl. ÖGY. - UHÄ har föreslagit en försöksverksamhet med förlängd sjuksköterskeutbildning till 120 poäng mot nuvarande 80. - i allmänhet ökade krav på fortbildning inom vård och omsorg. - har en professur i omvårdnadsforskning. Sammanfattningsvis konstaterar vi att en minskning av nybörjarplatserna i med åtföljande medelsindragning innebär för en liten institution ett stort ekonomiskt avbräck, som äventyrar de basresurser som garanterar utbildningens kapacitet. Den äventyrar också målet om en sjukvård på lika villkor även för . Vi föreslår därför att dimensioneringen av utbildningsplatser om 36 i förblir oförändrade och att den föreslagna minskningen med 168 fördelas på de fyra övriga utbildningsorterna i övriga . Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vårdlärarutbildningen i . () () 1987/88 Ub647