mot · GB02Ub583 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub583 av m. fl. om arbetsmarknadsläget och utbildningsbehovet för sjuksköterskor Engagerad och kunnig personal med god utbildning är en förutsättning för att sjukvårdshuvudmännen skall kunna erbjuda en god hälso- och sjukvård. Personalplaneringen är liksom utbildning och forskning också mycket viktiga instrument för förändring av inriktning och struktur inom hälso- och sjukvården. I den hälso- och sjukvårdspolitiska propositionen fastslås att dessa än starkare än vad som är fallet måste relateras till målen för hälso- och sjukvården. Ovanstående är citat ur prop. 1985/86:100 bil. 7 () och har giltighet även . Bristen på utbildat folk inom vården bara ökar och rekryteringsinsatserna av landsting och kommuner är betydande. Framför allt är det sjuksköterskor med specialutbildning som efterfrågas. kan man se visst resultat av rekryteringsinsatserna. Av LFA:s (för högskoleutbildning) statistikuppgifter inför antagningen framgår det bl. a. att till sammanlagt 321 utbildningsplatser på påbyggnadslinjen öppen hälso- och sjukvård 40 poäng finns 1 300 behöriga förstahandssökande och till anestesisjukvård och intensivvård 40 poäng finns 297 behöriga sökande till 114 utbildningsplatser. Inom båda dessa områden är det stor brist på utbildad personal. Sett mot denna bakgrund är minskningen av antalet utbildningsplatser ytterst olycklig. Som enda motiv anges den låga utnyttjandegraden på en av påbyggnadslinjerna nämligen kompletterande utbildning i allmän hälsooch sjukvård 20 poäng. En av flera anledningar till detta är att utbildningen tidigare inte gav examensbenämning. Denna fråga har lösts och fr. o. m. berättigar utbildningen till examensbenämning. Ett rekryteringshinder har därmed undanröjts! Som skäl för nedskärning anges den s. k. låga utnyttjandegraden. Vad är då dålig utnyttjandegrad och hur används utnyttjandegraden i argumentationen? Inom den utnyttjades föregående budgetår av planeringsramen vilket i detta sammanhang betraktats som lågt och föranleder utbildningsministern att nu föreslå minskning av antalet utbildningsplatser. Ser man på den statliga högskolan var utnyttjandegraden vilket inte föranledde något förslag till nedskärning. En utnyttjandegrad på har faktiskt i andra sammanhang betraktats som hög. Detta visar även svaret från hälso- och sjukvårdsminis tern på interpellationerna 1986/87:81 och 93 där hon säger: Jag är medveten om att sjuksköterskeutbildningen inte haft så många sökande som . Det finns flera anledningar till detta. En anledning är att ungdomskullarna blivit mindre . I och med att färre elever utexamineras från gymnasieskolan har antalet sökande till sjuksköterskeutbildningen därmed också minskat. Det är sant att vissa platser för sjuksköterskeutbildning inte utnyttjas. Det är dock inte fråga om tusentals sådana utan betydligt färre. Genomsnittligt utnyttjas av tillgängliga platser. Effekten av hur man använder utnyttjandegraden som argument får dock långtgående konsekvenser för arbetslivet. Behovet av antalet utbildningsplatser under ett budgetår är kopplad till arbetsmarknadsläget när de utbildade examinerats. Det är av olika skäl omöjligt att exakt förutsäga personalsituationen men självfallet måste det vara vårdens behov av personal som skall styra utbildningsdimensioneringen. Självfallet bör utbildningsplanering vara flexibel. Det bör ankomma på UHÄ att, om så är önskvärt mot bakgrund av hälso- och sjukvårdens behov och de studerandes intresse, själv besluta om inriktningar på påbyggnadslinjer, vilket utbildningsministern också påpekar i budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att planeringsramarna för utbildningen av sjuksköterskor anpassas till det långsiktiga behovet. () () 1987/88 Ub583