mot · GB02A805 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A805 av och () om mäns och kvinnors villkor på arbetsmarknaden Skillnaderna mellan mäns och kvinnors villkor på arbetsmarknaden är ännu mycket stora. Av all statistik över sysselsättning, arbetsuppgifter, löne- och pensionsförhållanden framgår detta klart. Kvinnor och män finns i skilda branscher och i olika yrken. De har olika lång arbetstid, olika lön och som följd därav olika pension. Det är långt till hälften var för kvinnor och män! Regeringen tar dock inte heller i årets budgetproposition några initiativ som ökar kvinnors valfrihet och möjligheter eller minskar skillnaderna mellan kvinnors och mäns villkor i arbetslivet. Framför allt föreslår regeringen ingenting som bryter de offentliga monopolen. Barnomsorg, vård och sjukvård områden där de flesta anställda är kvinnor - förutsätts huvudsakligen ske i allmän regi. Inom dessa områden råder i praktiken inte näringsfrihet. Rätten att bedriva egen verksamhet är inskränkt av politiska skäl. Bryt de offentliga monopolen När samhället missgynnar enskild ordnad barnomsorg innebär detta inte endast att familjens valfrihet att välja den barnomsorg de anser bäst begränsas. Det innebär också att man förhindrar framväxten av nya modeller och lösningar av barnomsorg som bättre skulle motsvara människors behov initiativ som många kvinnor säkerligen skulle ta i form av entreprenad, egenföretagande, anställning m. m. Ett brytande av de offentliga monopolen inom vård och barnomsorg skulle ge kvinnor stora möjligheter till egenföretagande och entreprenadverksamhet. Det skulle också vidga kvinnors arbetsmarknad. Friheten att välja mellan att söka anställning i enskild eller offentlig verksamhet skulle öka. Det är nödvändigt att de offentliga monopolen inom kommunikationssektorn, inom vården och inom den kommunala servicen bryts och att enskilda entreprenörer som ofta är kvinnor får möjlighet att konkurrera på likvärdiga villkor. Då stimuleras konkurrens och tillväxt och då växer nya företag och nya arbetstillfällen fram - inte minst för kvinnorna. Om de offentliga monopolen bryts, uppmuntras kvinnors erfarenhet, kreativitet och initiativförmåga. Skolan måste aktivare uppmärksamma flickors studie- och yrkesval Det råder politisk enighet vad gäller vikten av att åstadkomma jämställdhet mellan könen. Principen om kvinnors lika rättigheter på arbetsmarknaden accepteras av praktiskt taget alla. Däremot återstår det fortfarande mycket innan denna acceptans tar sig uttryck i lika förhållanden mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden. Kvinnornas arbetsmarknad är i stort sett begränsad till arbeten inom vård-, kontors-, lärår- och serviceyrken. Medan männens arbetsmarknad omfattar ca 300 yrkesområden finns de flesta kvinnorna inom ca 30 yrkesområden. Det traditionella yrkesvalet har förändrats mycket litet . Inom den offentliga sektorn innebär kraven på högre effektivitet och bättre utnyttjande av resurserna minskad nyrekrytering. Kvinnorna kommer inte att på samma sätt som kunna räkna med en säker arbetsmarknad inom den offentliga sektorn utan måste vara beredda att i större utsträckning söka sig till andra områden. Flickornas snäva yrkesval gör dem sårbara på arbetsmarknaden. De mäste bredda sitt utbildnings- och yrkesval till områden som är mindre vanliga för flickor. De måste också i hög grad välja längre utbildningar och satsa på forskarutbildning. Kvinnor har sällan arbetsledande befattningar och chefstjänster. Unga kvinnor har därmed få förebilder som stimulerar till längre grundutbildning som ger mer kvalificerade arbetsuppgifter. Det kvarlevande traditionella utbildnings- och yrkesvalet är således inte endast ett hot mot kvinnornas möjligheter att få arbete utan även mot deras möjligheter att uppnå kvalificerade arbetsuppgifter och arbetsledande ställning. Budgetpropositionen konstaterar att förändringstakten när det gäller jämställdheten är relativt långsam och att förhållandena är klart otillfredsställande på en rad områden. Det finns skäl att intensifiera arbetet med jämställdhetsfrågor inom utbildningsväsendet, anges i propositionen. Vi instämmer i detta men avvisar bestämt användandet av särbehandling för att påskynda utvecklingen. Att t. ex. antas till en utbildning för att man tillhör ett visst kön är inte en bra förutsättning för att man skall klara utbildningen väl och trivas med yrket. Varje individ har rätt att bli likvärdigt behandlad utifrån de krav som utbildningen eller arbetet ställer. Vi anser i stället att skolan mycket aktivare måste uppmärksamma flickornas studie- och yrkesval och inte minst klargöra för dem vilka möjligheter som finns att starta och driva egna företag. Alltför ofta undervisar skolan om arbetsmarknaden bara ur löntagaraspekten. Flickor bör stimuleras att söka sig till småföretagarutbildning så att kvinnors kreativitet, kunskap och ansvarsvilja kan komma till sin rätt. Inom servicenäringen och handeln finns en lång tradition beträffande kvinnligt företagande som bör framhävas och även tjäna som förebild. Den nya tekniken, inte minst datatekniken, erbjuder arbetsområden och yrkesinriktningar som är mycket lämpliga för kvinnor och som utgör viktiga karriärmöjligheter. Genom att kvinnorna i hög utsträckning påverkas av införandet av ny teknik på arbetsplatserna är det kvinnorna som har 5 möjligheter att ta vara på den utveckling som den nya tekniken kan ge mot Mot. 1987/88 nya och intressanta arbetsuppgifter. Skolan måste finna nya vägar att uppmärksamma flickornas studie- och yrkesval, upplysa om att egenföretagandet kan vara ett framtida yrke och att ge flickorna en positiv syn på teknikens möjligheter att ge arbete och arbetsuppgifter. De flickor som gjort ett icke traditionellt utbildningsval måste få stöd och uppmuntran, t. ex. speciell studierådgivning, fadderverksamhet och seminarier för erfarenhetsutbyte om studiesituationen. Hemarbetande kvinnor - är ingen enhetlig grupp. En del är hemarbetande endast under relativt korta perioder medan andra är det en del hela livet. Kvinnor som förvärvsarbetar mindre än eller som har säsongsarbete betraktar ofta sig själva som hemarbetande. De kvinnor som börjar arbeta utanför hemmet efter en tids hemarbete börjar oftast med deltidsarbete. Så gott som hela ökningen av deltidsarbetande återfinns hos den grupp av kvinnor som angav skälet vill inte ha heltid. Arbetslivscentrum gjorde åren 1971 1981 en undersökning om deltidsarbetet i . Undersökningen visade sambandet mellan hög kvinnlig förvärvsfrekvens och hög andel deltidsarbetande. Många av de män som vill arbeta deltid vågar inte göra det på grund av deltidsarbetandets låga status. Även om deltidsarbetandes sjukpenningproblem nu får en lösning återstår vissa regler på arbetsmarknaden som är till nackdel för deltidsarbetande. Deltidsarbetande kommer också efter i lönehänseende och ges inte utbildning eller karriärmöjligheter. Deltidsarbete ger småbarnsföräldrar möjlighet att förena ett förvärvsarbete med ansvar och omsorg om barn. Båda föräldrarna måste dock kunna ta detta ansvar. Deltidsarbetet måste uppvärderas och reglerna kring deltidsarbetets villkor ses över. Vi förutsätter att kommittén för att analysera konsekvenserna av olika arbetstidsreformer m. m. belyser problemen och föreslår verksamma åtgärder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett flexibelt uttag av arbetstid efter olika perioder i livscykeln Det finns ett uttalat behov av att kunna anpassa arbetstidsuttaget efter olika perioder i livet. Det är värdefullt att småbarnsföräldrar och andra som har ansvaret för vård av exempelvis handikappade eller äldre i hemmet har möjligheter till kortare arbetstid. Därför behöver emellertid inte alla ha kortare arbetstid. De som önskar arbeta mer bör givetvis kunna göra det utan hinder. En och samma människa har olika behov under skilda perioder. Den unga människan som bygger upp ett hem vill kanske arbeta mycket och tjäna bra med pengar. Småbarnsföräldrar har större behov av ledig tid för att öka arbetstiden igen då barnen blivit större. Under ytterligare någon period av Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att bryta offentliga monopol för att ge kvinnorna möjligheter till egenföretagande, entreprenadverksamhet och en vidgad arbetsmarknad, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att särbehandling i utbildningsväsendet för att påskynda utvecklingen mot ökad jämställdhet bör avvisas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att arbetstidskommittén skall belysa deltidsarbetets villkor och föreslå åtgärder så att det kan uppvärderas, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att arbetstidskommittén skall belysa hur utökade möjligheter att träffa individuella avtal om arbetstidens längd och förläggning skall kunna åstadkommas. () () livet behöver kanske samma person kortare arbetstid för att ta hand om åldrig förälder. Ny teknik och en utökad tjänste- och servicesektor innebär stora möjligheter till en decentralisering av arbete och boende och förbättrade möjligheter att förena arbetsliv med familjeliv. För såväl kvinnor som män är det väsentligt att dessa möjligheter tas till vara. I stället för den lagstadgade mycket detaljerade reglering av arbetstiden som vi nu har, behöver vi utökade möjligheter att träffa individuella avtal om arbetstidens längd och förläggning. Vi utgår från att arbetstidskommittén kommer att belysa hur detta kan ske. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.