mot · GB02Jo248 · 1988-01-14 00:00:00 — Den ensidiga subventioneringen av animalier har motverkat önskvärda kostförändringar i riktning mot mer vegetabilier. Många jordbrukare har i sin planering utgått från den prisnivå som uppnåtts med hjälp av subventioner. Det har medfört att många jordbrukare gjort omfattande lånefinansierade investeringar i framför allt mjölkproduktion. Tas subventionerna bort innebär det risk för ekonomisk katastrof för många jordbrukare. Regeringens förslag går ut på att ytterligare minska mjölksubventionerna med 250 milj. kr. Kds kan inte godta en sådan nedskärning av mjölksubventionerna om inte en differentiering av matmomsen kommer till stånd med en lägre mervärdeskatt för baslivsmedel. Frågan utvecklas närmare i en särskild kds-motion. Odling av växter för direkt mänsklig konsumtion ger i jämförelse med omvägen genom djur mångfaldigt mer näring per arealenhet. Även små förskjutningar mot mer vegetabilier och mindre animalier i vår kost ger därför relativt stort utslag i form av överskott. Då även hälsoskäl talar för en sådan förskjutning bör detta beaktas vid utarbetandet av styrmedel för produktion och konsumtion. Människor har alltid insett att det finns ett samband mellan kost och hälsa. Ett ökat antal bevis för detta har presenterats . Exempelvis anser den s. k. cancerkommittén i ett betänkande (SOU 1984:67) att kostfaktorer är orsak till av cancersjukdomarna. Närmast liggande orsaksgrupp är tobak . - Luftföroreningarna orsakar enligt samma utredning av cancerfallen. Kostfaktorer är således huvudorsak, expertgrupp skriver (SOU 1984:86) i fråga om kost och hälsa bl. a. följande: Obalansen mellan å ena sidan behov av energi och näringsämnen och å andra sidan konsumtion utgör grunden för olika besvär och sjukdomar som enligt expertgruppen dominerar sjukdomspano ramat i dagens samhälle. Expertgruppen hävdar att konsumtion av fett, raffinerat socker och salt måste minska samt att konsumtion av kostfibrer och andelen stärkelse bör öka. Kostförändringen bör enligt experterna ske genom ökad konsumtion av fiberrika spannmålsprodukter, potatis, grönsaker, frukt och bär samt minskning av kött-, fläsk- och äggkonsumtion. Kds hävdar att producenter, förädlare och handel måste beakta detta. Ökade samhällsresurser för konsumentinformation måste till för att önskvärda kostförändringar skall uppnås. Skolans möjligheter till att förändra kostvanorna i önskvärd riktning måste i ännu högre grad uppmärksammas. Undervisning i kostkunskap bör ske från förskolenivå upp till gymnasiet. Läkarutbildningen bör i väsentligt ökad omfattning även innefatta kostkunskap och kostterapi. Livsmedelstillsatserna måste testas bättre. Syntetiska färg- och smakämnen måste förbjudas. Höjd införselavgift på högvärdiga proteinfoder Import av proteinfoder bör kraftigt begränsas, framför allt då det gäller för mänsklig konsumtion lämpligt protein. Införselavgifterna bör höjas ytterligare. Vid förhandlingar med våra handelspartner bör krav ställas på att import av fiskmjöl begränsas genom att även detta får beläggas med införselavgift. Ökat stöd för imhemsk proteinodling Ökade resurser bör ges till forskning avseende samspelet mellan olika växter, odlings- och skördeteknik å ena sidan samt utfodringsförsök och användbarhet för direkt mänsklig konsumtion å andra sidan. Rådgivning om odlings- och skördeteknik bör också ges ökade resurser. Införandet av arealbidrag för odling av proteingrödor bör övervägas. Styrning mot mindre enheter har antalet brukningsenheter minskat från 282 000 till 106 000. Denna minskning har i många fall ryckt undan basen för boendet på landsbygden. Kds har velat införa styrmedel som stoppat upp utvecklingen mot alltför stora jordbruksenheter. Den nya jordförvärvspolitik som kan bli en följd av den beslutade ändringen i jordförvärvslagen kan medverka till att fler kan ägna sig åt biologisk-ekologisk odling. De mindre brukningsenheternas större möjligheter att klara en sådan odling bör beaktas vid tillämpningen av jordförvärvslagen och när statliga lånegarantier skall lämnas. Kds anser att vid försäljning av stora jordbruksfastigheter skall lantbruksnämnderna undersöka om delning av fastigheten lämpligen kan ske. Därvid skall särskilt beaktas värdet för ökad sysselsättning och ökat boende på landsbygden. Vid bedömning av utvecklingsbarhet skall hänsyn tas till om lämplig kombination med annat arbete på eller utanför gården kan ske. Föreligger starka skäl för delning skall förvärvstillstånd endast ges om fastigheten delas. Den biologiska-ekologiska odlingen har en bättre för måga än det konventionella jordbruket att upprätthålla och bidra till livsmedelsförsörjningen om vårt lands gränser blir spärrade vid krig eller ekonomisk konflikt. Även detta bör beaktas. Familjeföretag skall vara basen i svenskt jordbruk men deltidsjordbruk skall kunna accepteras som fullvärdig och bestående driftsform. Resursslöseriet och miljöbelastningen genom regional obalans måste motverkas och åtgärdas. Exempel: Från transporteras stora mängder foderspannmål till och . Därifrån fraktas sedan stora mängder fläsk till . Den stora djurtätheten i och har utpekats som orsak till övergödningen av . Regional balans kan uppnås genom restriktivare producentprisutveckling på jordbruksprodukter i områden med hög djurtäthet och en generösare prisutveckling där djurtätheten är låg. Fler djur bör hållas i sysselsättningssvaga områden och på små gårdar där alternativ till djurproduktion saknas. Lantbruksstyrelsen skall med utgångspunkt i ovanstående intentioner utarbeta klara tillämpningsregler så att byråkratiskt krångel undviks. I likhet med övriga partier säger kds i princip ja till direkt statligt prisstöd för animalieproduktion i norra . Det bör också övervägas att göra även andra sysselsättningssvaga områden i med sämre jordar till stödområde. Det statliga prisstödets storlek bör i princip motsvara den för området i fråga större produktionskostnaden. Regeringens förslag att nu öka stödet är därför bra. Bevarande av åkermarker för livsmedelsproduktion Skärpta regler och restriktiv tillämpning mot byggnation eller andra åtgärder som omöjliggör livsmedelsproduktion skall gälla för alla mark som är lämplig för livsmedelsproduktion. Prispolitiken bör utformas så att i första hand utnyttjas till livsmedelsproduktion i erforderlig omfattning. Gröngödslingsgröda, energigröda eller annan gröda för erforderligt alternativt ändamål bör givetvis också odlas under förutsättning att de utgör odlingsmässigt lämplig omväxling och förfrukt till livsmedelsgrödor. Energigrödor som ger lämplig omväxling i odling för livsmedelsproduktionen bör utvecklas. Därvid skall särskilt eftersträvas att växten bör vara självförsörjande på kväve och ha god motståndskraft mot sjukdomar och skadedjur. Försöken med oljeväxter som råvara till dieselbränsle bör på skyndas därför att dieselmotorn är drivkälla i de fordon som måste fungera även vid avspärrning. Försöken bör även innefatta åtgärder för att effektivt minska avgasernas negativa hälso- och miljöeffekter. Direkt förbränning i fastbränsleanläggningar, etanol- och metanolframställning bör prövas och utvärderas. Satsning bör göras på att utveckla allbränslemotorer såsom ångdrivna motorer och Sterlingmotorn. Lyckas detta arbete bör allbränslemotorer kunna bli lämpliga ersättare till dieselmotorn. Storskalig etanolproduktion på brödsäd Mycket talar för att bör avvakta med en storskalig satsning på etanolproduktion baserad på brödspannmål. Energiutbytet är dåligt i relation till energiinsatsen vid etanolproduktion. Däremot finns behov av omväxlingsgrödor i livsmedelsproduktionen som kan användas för etanolframställning. Ett moraliskt dilemma i detta sammanhang är om vi i tider med omfattande hungerkatastrofer runt om i vår värld verkligen skall använda brödsäd för energiproduktion. Den försöksverksamhet som pågår i bör fortgå och ökade resurser satsas på forskning. Minskning av onödig och krånglig byråkrati Största möjliga frihet skall eftersträvas i jordbruksproduktionen, dock med undantag för de styrmedel som erfordras för att nå de i programmet angivna målsättningarna. Under dessa förutsättningar kan ett produktions-, förädlings- och försäljningssystem utvecklas som kännetecknas av mångfald. Konkurrensen mellan privata, kooperativa och samhällsägda företag skall i princip vara helt fri. De regler som är nödvändiga skall utformas så att de blir enkla och så att godtycklig uttolkning undviks. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till awecklingsplan för kemiska bekämpningsmedel i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jordbruksforskningen och lantbruksrådgivning 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jordbruksförhandlingarna och jordbrukarnas ekonomiska jämställdhet, 4. att hos regeringen begär förslag på en prissättning på konstgödsel och spannmål samt arealersättning till jordbruket så att kväveanvändningen i jordbruket kan minskas utan att det ekonomiska utbytet för normaljordbrukaren minskar, 5. att hos regeringen begär förslag om importrestriktioner för livsmedel med restmängder av bekämpningsmedel eller deras nedbrytningsprodukter, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att någon förmalningsavgift inte bör utgå på spannmål som odlats utan tillförsel av konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel.