mot · GB02Ub302 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub302 av och () om kost- och konsumentkunskap i skolan Saft och bullar till middag, vad sägs om det? Det är i varje fall många ungdomars middagsmål. En annan variant är: en halv påse popcorn och som avslutning, en påse djungelvrål (godis). Det här är uppgifter som kommer fram i en nyligen publicerad undersökning, utförd av klinikchef vid folktandvården i och som omfattar 300 ungdomar. Det som i undersökningen framhålls som mest anmärkningsvärt är att många varken äter ordentlig frukost eller middag. Samhället måste få upp ögonen för problemet. Man kan fundera över hur det går med kroppens uppbyggnad och med koncentrationen i skolan. Föräldrarna, skolan och medicinsk expertis måste ta sitt ansvar säger . I en annan undersökning har framkommit att av ett stort antal intervjuade personer äter på traditionellt sätt, dvs. med fasta måltider. tillämpar en slags mellanform, familjen är samlad tämligen ofta men inslagen av snacks, chips och liknande är stort. äter på oregelbundna tider. Måltidsintagen har frukostiserats, dvs. var och en tar sig något i kylen eller går ut och köper en hamburgare. Vid en mellanstadieskola i kom i en undersökning 1985 fram att eleverna i genomsnitt gjorde av med . per dag på godis medan skollunchen fick kosta . Det är tveklöst så att våra kost- och matvanor under har ändrats högst betydligt och tyvärr, på ett sätt som är till men för hälsan. Från livsmedelsverket har man t. o. m. uttalat att vi aldrig förr har ätit så dåligt som . Paradoxalt nog har det försämrade kostintaget följt i takt med det ökade välståndet. Det betyder att vi använder allt mindre av sädesprodukter, potatis, rotfrukter och baljväxter och alltmer fett, framför allt animaliefetter och socker. Vårt förändrade levnadssätt har också inneburit att många måltider hoppas över och att matlagning i hemmet sker i betydligt mindre omfattning . Den mesta födan som intas har i livsmedelsindustrin genomgått en rad beredningsprocesser. De förändrade kostvanorna har bl. a. inneburit att kroppsvikten har ökat i de flesta åldersgrupper men mest bland de yngre. Inte av dagens värnpliktiga uppges vara överviktiga. Många människor vet med sig att de slarvar med kosten och kompletterar med vitamin- och mineraltabletter. sålde apoteken och hälsokostbranschen sådana preparat för 340 milj. kr. övrigt fördubblat sin omsättning och är nu totalt uppe i 950 milj. kr. Naturligtvis kan vi inte från samhällets sida stå handfallna inför en utveckling som går ut över såväl folkhälsan som samhällsekonomin. Alla de larmrapporter och undersökningsresultat som kommit fram ger oss klart besked. För en bättre utveckling måste dagens och morgondagens konsumenter få en förbättrad kunskapsgrund att stå på. I rapporten och sjukvård inför 90-talet (HS 90) sägs bl. a. att ökade kunskaper inom befolkningen om kostvanor som befrämjar en god hälsa är ett medel för kost- och livsmedelspolitiken. Därför behövs insatser inom det utbildningspolitiska området så att man inom förskola, gymnasium och i det frivilliga studiearbetet och vid högskolorna ger hälsofrågorna och då bl. a. kostfrågorna en framskjutande ställning. Det synsätt som kommit till uttryck i HS 90 har dess värre inte slagit igenom i utbildningspolitiken. För hela har hemkunskapen totalt att jämföra med exempelvis slöjd som har . Konsumtionslinjerna på gymnasieskolan förefaller gå en osäker framtid till mötes, och på övriga gymnasielinjer förekommer knappast alls någon kostoch konsumentkunskap. I dessa ämnen får således endast av gymnasieeleverna någon utbildning. Det måste tyvärr konstateras att dagens skola inte ger eleverna nödvändig vardagskunskap. Våra ungdomar står alltså dåligt rustade för att kunna förbättra de dåliga matvanor som svenska folket lagt sig till med. Det är därför av största vikt att nu fattar sådana beslut på det utbildningspolitiska området så att kost-, hem- och konsumentkunskap får en kraftigt ökad status. Det måste komma till uttryck inom lärarutbildningen, genom ett utökat antal timmar i hemkunskap i och genom att kost- och konsumentkunskap ingår i gymnasieskolans samtliga linjer. För grundskollärarutbildningen anser vi att hemkunskap/teknik bör vara en synnerligen lämplig kombination och att denna därför skall ingå som ett alternativ vad gäller den valfria ämnesfördjupningskursen om 20 poäng. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördjupningskurs i hemkunskap/teknik i grundskollärarutbildningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett utökat antal veckotimmar i hemkunskap i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kost- och konsumentkunskap skall ingå i gymnasieskolans alla linjer. 1987/88 Ub302