mot · GB02Ub636 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub636 av m. fl. (s) om utbyggnad av högskolan i I årets budgetproposition framhävs på ett förtjänstfullt sätt betydelsen av de mindre och medelstora högskolorna. Således ansluter sig föredragande statsråd i stora drag till de bedömningar som gjorts av UHÄ i verkets utbyggnadsplaner för dessa högskolor. För högskolan i har statsrådet föreslagit inrättandet av linjen för industriell teknik fr. o. m. /89. Vi ser detta tillskott till utbildningen vid högskolan som värdefullt men nödvändigt att utöka. Faktum kvarstår att högskolan i är den minsta bland de mindre och medelstora högskolorna och att de framtida utvecklingstendenserna för inte är helt ljusa. Redan i den regionalpolitiska kommitténs betänkande Regional utveckling och mellanregional utjämning (SOU 1984:74) görs en negativ bedömning av utvecklingen för . I betänkandet konstateras att länet hör till de län som befinner sig i en mindre gynnsam situation med en snabbt föråldrad industri med allvarliga konkurrenskraftsproblem. Den fortsatta utvecklingen fram (slutet av 1987) har inte medfört någon påtaglig, positiv förändring av hotbilden i betänkandet. Bilden är än mer negativ i långtidsutredningens (LU 87) analys . är det enda län i som i LU:s trendframskrivning riskerar en årlig procentuell minskning av sysselsättningen. På punkt efter punkt i den av ERU utförda regionala analysen, i anknytning till LU (bil. 24 till LU 87), ligger länet i bottenposition eller näst därintill, sett i ett riksperspektiv. Minskningen inom jord- och skogsbruk förväntas således bli mycket stor i länet, något som är bekymmersamt inte minst med tanke på den proportionellt sett stora jordbrukssektorn. Också för sysselsättningen inom industrin förutsätts för en kraftig minskning, större än för något annat svenskt län. Enligt LU 87 är detta bekymmersamt, eftersom industrin fortfarande fungerar som en viktig stöttepelare för ekonomisk utveckling i en region som . Utan en industrill bassysselsättning förefaller det enligt LU 87 svårt att få tillräcklig mångfald av serviceverksamheter av skilda slag; det möter också svårigheter att få till stånd kumulativa tillväxtförlopp. Den starka strukturomvandlingen inom jordbrukssektorn förstärker i ett län som denna effekt. Detta kan enligt LU leda till kontraktionsförlopp, som är av större dignitet än vad som i förstone kan skymtas. Sammanfattningsvis konstaterar LU 87 att den industriella kompetens som byggts upp i ett län som återfinns inom områden som i långtidsutredningens scenario förväntas ha liten växtkraft; anpassningen till framtida näringslivets lokaliseringskrav har inte heller nått tillräckligt långt i länet. Sådana kvalitativa skillnader mellan olika delar av riket leder enligt ERU till ett behov av att förstärka utbildninen på högre nivåer inom län som . Högskolan är då av central betydelse för regionens kompetensutveckling. Behov av utbyggnad av högskolan i är som ovan sagts rikets minsta allmänna högskola. Med tanke på att den framtida utvecklingen för länet visar flera bekymmersamma inslag talar detta faktum starkt för en ökad takt i utbyggnaden av högskolan. Vi uppskattar således UHÄ:s vilja att förstärka utbildningen vid högskolan i . Enligt UHÄ:s förslag bör antalet nybörjarplatser på linjer /93 vara 320, alltså i det närmaste en fördubbling gentemot . Vi ifrågasätter dock om den föreslagna utbyggnaden är tillräcklig; en rimligare ökning är den som föreslås för , den i , nämligen till 420 årsstudieplatser. Vi delar slutligen UHÄ:s uppfattning att högskolans kompetens på befintliga områden bör förstärkas och kompletteras samt att högskolans verksamhet bör breddas mot samhället i stort genom att ett nytt område, kultur och humaniora, etableras och byggs ut. I det följande kommer vi att koncentrera oss till ett antal viktiga områden för utbyggnad av högskolan i . Styrelsen för högskolan i har med högsta prioritet fört fram förslag om inrättande av verkstadsingenjörslinjen (80 poäng) vid högskolan i fr. o. m. /89. Förslaget har framförts av UHÄ redan i verkets anlagsframställning /88 och upprepas av UHÄ /89. I UHÄ:s förslag är en av fyra orter i riket som bör erhålla den nämnda linjen; den första etableringen - helt i enlighet med UHÄ:s förslag - har skett i innevarande budgetår. Med tanke på att verkstadsindustrin är den största enskilda industribranschen i med av industrisysselsättningen är det önskvärt att verkstadsingenjörslinjen inrättas vid högskolan i . Planeringsramen bör vara 60 platser. I budgetpropositionen 1988 framhåller föredragande statsråd att brist på utbildad arbetskraft ofta är ett hinder för utveckling av näringslivet vid nyetableringar och expansion. Som ett exempel härpå nämns ekonomlinjen; för att full regional effekt skall uppstå av denna utbildning krävs att de studerande får fullfölja utbildningen vid den högskola där de har påbörjat den. Således är det enligt föredraganden från kvalitetssynpunkt positivt att fördjupningsdelen kan arrangeras vid de högskolor som endast har basblocket (däribland högskolan i ). Principen som fastslås är att de orter som endast har basblocket skall erhålla även fördjupningsdelen. Med tanke på det stora behov av personer med högre ekonomutbildning som näringslivet i har och med utgångspunkt i den betydande kompetens inom området som har utvecklats vid högskolan i bör enligt vår mening ekonomlinjens fördjupningsdel inrättas vid högskolan i . Planeringsramen bör vara 30 platser. Livsmedelsindustrin är länets storleksmässigt sett tredje industribransch. Branschen intar en femte position i riket; endast de tre storstadslänen och län har fler anställda. Branschens andel av industrisysselsättningen har ökat och är nu . Livsmedelsindustrin i utgör en näringsgren som har expanderat kraftigt . För att ytterligare utveckla livsmedelsindustrin pågår en undersökning av möjligheterna till ökad förädling av jordbruksprodukter. Detta skulle stimulera sysselsättningen även inom jordbruket, vilket är betydelsefullt med hänsyn till jordbrukets förhållandevis omfattande andel av länets totala näringsliv. , berörda företag och fackliga organisationer samt ett flertal organisationer och myndigheter har genom i stort sett samstämmiga uttalanden framfört behovet av utbildning för livsmedelsindustrin på både teoretisk och teknikoperativ nivå. Det är dessutom väsentligt att tillvarata den speciella regionala förutsättning som i innebär. Ett intensivt planeringsarbete för en lokal linje med inriktning mot livsmedelsindustrin, omfattande 120 poäng, håller på att slutföras i länet. En sådan linje vid högskolan i är ytterst angelägen. Planeringsramen bör vara 30 platser. Utbildning inom området kultur och humaniora Vi har, med instämmande i UHÄ:s synpunkter, ovan hävdat att ytterligare kompetensområden måste tillföras högskolan i . Ett sådant profilområde är området kultur och humaniora i vid mening. Vi kommer nedan med viss utförlighet att argumentera för utbildning inom området kultur och humaniora, eftersom denna typ av utbildning ännu inte har tillerkänts den betydelse som den rätteligen har i ett regionalt utvecklingsperspektiv. En region måste ha ett rikt kulturliv. Ett rikt kulturliv blomstrar i kreativa miljöer, men kreativiteten stimuleras omvänt av ett rikt kulturliv och goda kulturella miljöer. Kulturlivet vidgar dessutom och ökar självmedvetandet. Tillgången till kultur och goda kulturella miljöer har en avgörande betydelse för möjligheterna att skapa goda cirklar i en region. Den kulturella miljön påverkar också människors val av bostadsort liksom turistnäringens möjligheter. Kultur är en del av utvecklingen också genom att den ger identitet och trygghet, skapar en medvetenhet om samhällets förändringar samt skapar mötespunkter människor emellan. Av det nationella kulturanslaget går till nationella verksamheter, huvudsakligen lokaliserade till . Detta är förmodligen en nödvändig följd av en önskan att ha exempelvis opera och teater med hög grad av internationellt utbyte. Men därutöver kommer att av stödet till regionala och lokala institutioner gick hela till de tre storstadsområdena. Genom kulturreform har den regionala kulturen börjat byggas ut med länsteatrar, länsmuseer, regionmusik osv. Ökade kultursatsningar kan ha väl så stor betydelse för den regionala utvecklingen som många rentregionalpolitiska åtgärder. Det är dags att med hjälp av högskolan öka det regionala och lokala kulturlivets expansionsmöjligheter. Orter och bygder där man kan erhålla högre utbildning och där det finns ett aktivt kulturliv blir attraktiva. Det är här man utbildar sig, bildar familj och utvecklar ett umgänge med likasinnade människor. Varu- och serviceutbudet är varierat, tillgången på kultur är rik. Omvänt gäller att orter och bygder som inte kan uppnå detta kommer att hamna på livets skuggsida i det framtida samhället. I det moderna samhället kommer kulturen med nödvändighet att få vidgad betydelse. Kunskapssamhället är flerdimensionellt och humanistiskt: det måste utgå från de enskildas föreställningar och uppfattningar, från deras vilja att ifrågasätta och deras vilja till konstruktivt engagemang. Efter hand som kulturlivet har vitaliserats på allt fler platser i landet, har kulturens betydelse för den allmänna regionala utvecklingen kommit att framstå allt tydligare. En aktiv kultur, såväl inom högre utbildning som i utövande, är en nödvändig tillgång för en region som vill förbättra arbets- och utvecklingsmöjligheterna. Därtill kommer att de närmaste decenniernas förändringar sannolikt driver fram konsumtionsmönster som betonar betydelsen av ökad fritid och dess kvalificerade användning. Kulturmiljön i länet måste byggas ut för att klara de nya kraven från invånarna. Naturligtvis måste sociala och kulturella verksamheter ha en materiell grund. Det är emellertid inte fråga om enkelriktade orsak-verkan-förhållanden utan om ett ömsesidigt samspel, där materiell, social och kulturell utveckling är intimt beroende av varandra. I detta samspel underbetonas tyvärr ofta de kulturella faktorernas betydelse. Kultur bör dock ses som det blod som sysselsätter samhällets olika celler och ger dem näring. Utan kulturella mönster och värden förtvinar och dör ett samhälle på samma sätt som det kan dö på grund av brist på materiella förutsättningar. måste innebära en dynamik mellan bevarande och förnyade krafter för att kunna upprätthålla en livgivande funktion. I skilda sammanhang har betonats vikten av utökad regional samverkan på kulturområdet. I 1984:3, Kommunerna, staten och kulturpolitiken, konstateras bl. a. att högskolan är en av de betydelsefulla aktörerna i en sådan samverkan. I rapporten slås fast att regionaliseringen av högskolan har inneburit att eftergymnasial utbildning och i viss mån också forskning finns i flera län. För kulturlivet är detta väsentligt ur två aspekter: dels kan högskolan ge utbildning i ämnen som tillhör kultursektorn, dels kan högskolan - om forskningsresurser finns tillgängliga - bidra med kunskap om kulturlivets utveckling inom regionen (s. 71). Som påpekat är det viktigt att se den regionala högskolan i detta perspektiv. Ett aktivt kulturliv kan lika mycket initieras genom satsning på utbildning inom kulturområdet som genom traditionella bidrag till olika former av kulturverksamhet; störst effekt uppnås sannolikt genom en samverkan mellan båda dessa former av stimulansåtgärder. har påbörjat en kartläggning av hur högskolan på bästa sätt skulle kunna stödja det kulturella livet i länet. Styrelsen för högskolan har understrukit att planläggningen på intet sätt syftar till att etablera något slags miniuniversitet; tvärtom är tanken att med begränsade utbildningssatsningar - i samverkan med andra institutioner (motsvarande) i länet - genom synergieffekter erhålla resultat som i relation till de medel som satsas måste anses vara mycket värdefulla för länet. Längst har utvecklingsarbetet kommit inom bildkonstområdet. Redan innevarande år ges kurser i djuptryck, och ett förslag har tagits fram till en sammanhållen utbildningssatsning såsom fortbildning och vidareutbildning för redan yrkesverksamma konstnärer inom det konstgrafiska området samt för användning av modern teknik inom bildkonstområdet (datorkonst, holografi m. m.). Därvid är syftet att tillvarata kompetens som finns i länet i förening med utbildningsinsatser från nationellt betydelsefulla konstnärer. Även inom andra områden finns det behov av utbildning (lokalhistoria, kulturkunskap, teater, musik m.m.). Vi föreslår att för utbildning inom området kultur och humaniora, och då i första hand inom bildkonstområdet, högskolan i tillförs ytterligare medel inom ramen för anslaget Lokala och individuella linjer och fristående kurser. Enligt vår uppfattning bör högskolan i för detta ändamål tilldelas . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av verkstadsingenjörslinjen (80 poäng) med 60 platser vid högskolan i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ekonomlinjens fördjupningsdel vid högskolan i med 30 platser, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel för en lokal linje med inriktning mot livsmedelsindustrin om 120 poäng vid högskolan i med 30 platser, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel för utbildning inom området kultur och humaniora, särskilt bildkonstutbildning, vid högskolan i . () () () ()