ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02T609 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T609 av m. fl. (c) om Vänersjöfarten Billigaste och miljövänligaste sättet att transportera gods är med fartyg där det finns förutsättningar för detta. Det gäller inte enbart våra kustområden utan också till och från Vänerlandskapen. Tack vare och moderna hamnar runt erbjuds goda transportmöjligheter med övriga . Två hemmarederier och har linjetrafik på , kontinenten och . Dessa rederier har ett modernt tonnage byggt för att maximalt utnyttja . Givetvis trafikeras också av andra rederier. Energimässigt kräver frakt med järnväg dubbelt så mycket energi och frakt med lastbil fem gånger så mycket energi som båtfrakt. och beredskapen vid frakt med miljöfarligt gods i och på är av helt annan dimension än vid frakt på land. Det borde alltså inte råda något tvivel om att de stora och tunga masstransporterna skall gå på sjöfrakt till och från . Men frågan att föra över gods från vänersjöfart till lastbil eller järnväg för transport ut till västkusthamnar har aktualiserats. Om en sådan diskussion skall föras är det viktigt att de rätta kostnadsjämförelserna görs. har mycket av dessa diskussioner koncentrerats till relationerna väg/järnväg. När det gäller måste diskussionen vidgas till en riktig kostnadsjämförelse mellan sjöfart, järnväg, väg. Samhälls- och miljöfaktorer måste också räknas in. En rättvis jämförelse kan inte baseras på marginalkostnader. Vilken betydelse har prissättningen fritt hamn? Finns de bemanningsregler eller restriktioner som särbehandlar eller belastar sjöfarten på ? För att ge en rättvis bild av transportsituationen i föreslår vi att en utredning tillsätts för att analysera Vänersjöfarten kontra väg- och järnvägstransporter. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av Vänersjöfartens kostnader. () () Mot.1987/88 T609
mot · GB02T701 · 1988-01-14 00:00:00 — av m. fl. om den framtida flygplatsen i 1987/88 T701-707 Tillgång till goda kommunikationer är en av de viktigaste förutsättningarna för en regions utveckling. För har flygförbindelserna med förbättrats sedan Linjeflyg började trafikera den kommunala flygplatsen med SF 340. Men det krävs ytterligare satsningar för att möta framtidens behov. består av kommunerna , vilka tillsammans har ca 150000 invånare. Men är centrum för en större region till vilken bl. a. större delen av och norra hör. Denna region har ca 250 000 invånare. Från denna region tar en resa till med tåg som minst, nära () och som mest, nära (). Avståndet till närmast belägna statliga flygplats är från , som ligger närmast, över och från , över . (SOU 1981:12) konstaterade att vårt primära centrum, trots att det var ett av de större, förmodligen var det som hade sämst förbindelser med . Samma utredning konstaterade vidare, att det fanns en betydande utvecklingspotential för inrikes linjefart med flyg i regionen. Utredningen och den efterföljande luftfartspolitiska propositionen (prop. 1981/82:98) rekommenderade en successiv utbyggnad av flygplatsstandarden i . Mot bakgrund av dessa bedömningar bildades och den befintliga flygplatsen byggdes ut för att klara trafiken med SF 340. Passagerarantalet på flygplatsen har ökat kraftigt, snalpbast i landet. Bara på linjen /har trafiken ökat från 17 500 passagerare till 1985 och 1987. har budgeterats för 126000 passagerare på denna linje. Denna snabba utveckling har lett till att behovet av en större flygplats uppkommit än vad som bedömdes vid utbyggnaden . Fyrstadskommunerna har därför utrett möjligheten att tillgodose de framtida behoven av flygförbindelser genom utbyggnad av den nuvarande flygplatsen för större plan, eller genom byggande av en helt ny flygplats. Det har därvid framkommit att såväl miljömässiga som utrymmesmässiga skäl talar för byggande av en ny flygplats . 1 1987/88. Nr T701 -707 har de första riktlinjerna presenterats för en ny Mot. flygplats vid Skogaryd i . Detta förslag innebär T701 byggandet av en normalstor regional flygplats, vilken skulle täcka norra , och Fyrstadskommunernas behov av flygförbindelser. Investeringskostnaderna för denna nya flygplats har beräknats till ca 300 milj. kr. 1 den framlagda trafikpolitiska propositionen föreslås ett utjämningsbidrag, som ökar rättvisan mellan regioner med statlig flygplats och de med flygplats. Det är ett viktigt och positivt steg i rätt riktning, men enligt vår mening bör inrikesflygets framtida struktur och organisatoriska uppbyggnad ses över. Målsättningen med en sådan översyn bör vara att jämförbara regioner behandlas lika vad avser statens ansvar för flygtrafiken. Det kan inte anses rättvist om kommunerna i bl. a. vår region skall ansvara för den framtida flygtrafiken, när de flesta jämförbara regioner har statlig flygplats. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om framtida ställning som statlig flygplats. () ()
mot · GB02T702 · 1988-01-14 00:00:00 — 1987/88 :T702 av () om chartertrafik till svenska flygplatser Enligt årets budgetproposition har underskottet av turistnettot i bytesbalansen kontinuerligt ökat och uppgick till ca 9 miljarder. bedöms underskottet ökas ytterligare. Orsaken till ökningen bedöms vara att svenska ökat sitt utlandsresande. Resandet har ökat i alla länder. Det beklagliga är att i så ringa grad framstår som önskvärt resmål för semestrande utlänningar. Flera olika orsaker kan finnas till detta, bl. a. torde vårt höga kostnadsläge utgöra en negativ faktor vid bedömningen av resmål. Den största betydelsen torde dock svårigheten att rent praktiskt genomföra en semesterresa till ha. Utländska flygbolag har inte möjlighet att få tillstånd att anordna charterresor hit. I budgetpropositionen föreslås en kraftig ökning under anslaget till turism och rekreation med . att huvudsakligen användas för marknadsföringsåtgärder. Turister är bortskämda. Det är inte i första hand information man önskar, betydligt viktigare är att resor till främmande länder kan ordnas bekvämt och till rimliga priser. Den starka ökningen av svenskars utlandsresande ligger nästan helt och hållet inom charterresandet och detsamma torde gälla för resande från andra länder. Så länge inte välplanerade charterresor kan anordnas till vårt land, så länge kommer marknadsföringsåtgärderna att sakna betydelse. I proposition trafikpolitiken 1987/88:50 redogörs utförligt för den framtida utvecklingen av det svenska flyget och framtida krav på svenska flygplatser. Frågan om möjlighet till chartertrafik till vårt land berörs inte. Detta trots att trafikministern i övrigt ställer sig positiv till vidare avreglering av flygtrafiken. Även om nästan nått höjden av utnyttjandegrad gäller detta inte alla flygplatser i . utanför är dimensionerat för en betydligt större trafiktäthet än vad som gäller och torde utan svårighet kunna ta emot ett stort antal utländska charterplan. Det är en orimlighet att antalet svenskar som använder som utgångspunkt för charterresor till utlandet inte motsvaras av att utländska resande tas emot för semester i . Också utgör ett uppskattat turistmål för utländska turister. Åtskilligt av norrländska flygplatser skulle väl lämpa sig som mottagare av chartertrafik även om en koncentration skulle behöva ske med hänsyn till Mot. 1987/88 pass- och tullverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att chartertrafik från utlandet till skall möjliggöras.
mot · GB02T703 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:T703 av Axel m. fl. om investeringsbidrag till flygplatser i är ett län som beträffande kollektivtrafiken hitintills legat i viss trafikskugga. För järnvägsförbindelserna gäller att tillgången till bra persontrafik i hög grad styrs av övrig Norrlandstrafik. I synnerhet gäller detta inlandets järnvägsförbindelser där nattågen till och övre betjänar våra tätorter , , och . När det gäller kusttrafiken finns på samma sätt en stark koppling mellan våra tätorter , , och . Mot denna bakgrund är det positivt att det i propositionen dels uttalas att nattågstrafiken till skall säkerställas samt att snabbtåg bör prioriteras av . I sammanhanget finns dock anledning framhålla vikten av att nattågstrafiken på och övre även framöver styrs via stambanan inom vårt län samt att tidtabellerna läggs så att förbindelserna reellt kan utnyttjas av dem som bor i . När det gäller flyget finns tre flygplatser i länet / , och flygplatser. Ingen av flygplatserna har den omfattning av flygtrafiken som enligt propositionen skulle kunna motivera resultatutjämningsbidrag. Med den geografiska struktur länet har synes lokaliseringen av nuvarande flygplatser välawägda. Närmaste större flygplatser i söder och i norr är inte normalt realistiska alternativ för länets innevånare. I de tre befintliga flygplatserna behöver göras relativt omfattande investeringar och för kan en flyttning eventuellt bli aktuell. I propositionen föreslås att 15 milj. kr även fortsättningsvis skall stå till förfogande för bidrag till flygplatshuvudmän i skogslänen. Vidare har ett särskilt anslag inrättats för bidrag till investeringar i kommunala flygplatser i Bergslagen och skogslänens inland. Totalt har 35 milj. kr. Vi förutsätter att kommer att få en väsentlig del av de 15 milj. kr. som framöver står till skogslänens förfogande. Vidare bör de 35 milj. kr. som nämnts också kunna utnyttjas för investeringar i flygplatser i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsbidrag till flygplatser i . () () () ()
mot · GB02T705 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T705 av m. fl. (c) om flygtrafiken på Flyget är en viktig del av transportsektorn och har en stor och växande betydelse för den regionala utvecklingen. bör kunna få en större betydelse för näringsliv och invånare i stora delar av än vad den har . Detta kan ske genom att nya inrikes och utrikes förbindelser inrättas. Tyvärr har alltmer av flygtrafiken flyttats över till . Krav på att etablera utrikes trafik från har ställts vid ett flertal tillfällen, men åtskilligt kan fortfarande göras. Sydvästra och Handelskammare har i olika sammanhang påtalat behovet av ett antal direkta utrikes förbindelser. Ett steg i rätt riktning var öppnandet av en direktlinje till . Det regionala näringslivet har också behov av flygförbindelser till bl. a. , , och . Underlaget till en sådan utlandstrafik skulle förbättras om man inrättade flera regionala flygförbindelser till . Enligt vår uppfattning måste på ett helt annat sätt än ges förutsättningar att vidareutvecklas som flygplats för . Ett utmärkt initiativ har tagits av flygrådet, med representanter för bl. a. , Handelskammare, resebranschen, SAS, kommunerna i sydvästra och sydöstra , kommun och som startat en utredning om framtid under namnet inför 90-talet. Man tar bl. a. upp frågor som rör roll som lokaliseringsfaktor för framtida industrietablering i närområde. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna att etablera utrikes trafik från . () ()
mot · GB02T801 · 1988-01-14 00:00:00 — av m. fl. om bibehållande av telefonautomaterna på landsbygden 1987/88 T801-803 har - åberopande diffusa lönsamhetsskäl hotat med att dra in ett antal telefonkiosker på landsbygden. I vårt län, , har detta bl. a. drabbat kommun. Detta är en i flera avseenden oroande utveckling. Den är oroande för att den rent allmänt leder till en försämrad service i glesbygden, men framför allt därför att säkerheten på detta sätt urholkas. Det händer olyckor av olika slag: bilar går sönder, vilt skadas osv. I samtliga fall gäller det att snabbt få hjälp till olycksplatsen, och då kan telefonkiosken vara enda möjligheten att nå denna hjälp. Det är något av ett ödets ironi att många av telefonkiosker i dessa tider av vandalism och förstörelse skyltar med de manande orden: Förstör inte denna telefon, den kan rädda liv. Det minsta man kan begära är att följer sin egen uppmaning. Därför bör regeringen ålägga att inom befintliga ekonomiska ramar behålla denna viktiga service på i stort sett nuvarande nivå. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att stoppa indragningar av telefonkiosker på landsbygden. () () 1 1987/88.
mot · GB02T802 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T802 om lokala föreningars telefonabbonemang Det tycks bli allt svårare och kostsammare att vara en idéellt arbetande kontaktperson i en liten och fattig förening. har nämligen i sina nya telefontaxor klassat föreningars kontaktpersoner som företagare. Alla de många tusentals lokala föreningar i vårt land som har namnet på någon kontaktperson införd i telefonkatalogen kommer därigenom att få betala samma abonnemangsavgift som företagare. Det innebär att abonnemangsavgiften höjs från . Ett vanligt abonnemang för en privatperson höjs däremot med bara . Den stora höjningen för föreningar skyller på att det måste få täckning för sina kostnader. En taxehöjning bör emellertid inte främst drabba enskilda kontaktpersoner eller små lokala idéellt arbetande föreningar. Dessa gör ju ofta stora insatser inom olika samhällsområden. Lokala föreningar och deras kontaktpersoner bör därför liksom tidigare debiteras samma abonnemangsavgifter som enskilda telefonabonnenter. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokala föreningars telefonabonnemang.
mot · GB02T805 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:T805 om enhetliga telefonnummer för vissa myndigheter I nödsituation används telefonnumret 90000. Oavsett ort är detta lika över hela landet, vilket avsevärt underlättar att göra numret känt. Likaså egna telefonnummer för nummerupplysning, namnupplysning, tidgivning m. fl. är enhetliga över hela landet. Detta är rationellt och bra och ger minsta möjliga tidsutdräkt när man behöver hjälp. Även telefonnummer till andra ofta anlitade statliga och kommunala myndigheter skulle kunna standardiseras. Detta skulle i hög grad underlätta för såväl allmänheten som för tjänstemän i olika anställningar. Man kunde exempelvis tänka sig att reserverade numren över 90000 för sådana myndigheter och nyttighetsinrättningar som ofta anlitas av såväl andra myndigheter som näringsliv och allmänhet. Exempel på sådana myndigheter som borde kunna ha enhetliga telefonnummer i hela landet är polis, arbetsförmedling, länsstyrelse, bilinspektion m. fl. Med en sådan här skisserad reform skulle allmänheten ges en bättre service och för tjänstemän på andra myndigheter och i näringsliv skulle det medföra tidsvinster. är i och för sig berett att diskutera enhetliga telefonnummer med myndigheter och företag som har behov av sådana nummer. Men för att en utveckling i den riktning som skisseras i motionen skall komma till stånd krävs att regeringen tar initiativ i frågan. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enhetliga telefonnummer för vissa myndigheter.
mot · GB02T806 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:T806 av och () om ideella organisationers telefonabonnemangsavgifter Enligt information från har verket fått regeringens godkännande att höja abonnemangsavgifterna för hushåll med . per kvartal och för s. k. övriga abonnemang med . per kvartal och ledning. I den övriga gruppen ingår företagen men även icke affärsdrivande och vinstgivande ideella organisationer såsom exempelvis nykterhetsorganisationer, idrottsföreningar, frikyrkor, politiska och kulturella organisationer. Gemensamt för de olika ideella organisationerna är att de driver en verksamhet som till stor del finansieras genom frivilligt insamlade - och beskattade medel. Vi finner det otillfredsställande att dessa olika organisationer, som på ideell grund fyller mycket viktiga uppgifter för sina medlemmar och för vårt samhälle, skall jämställas med t. o. m. de allra största industriföretagen i vårt land när det gäller telefonabonnemangsavgifter. Att ha olika regler för ideella organisationer å ena sidan och företag och motsvarande å andra sidan är inget nytt. När det gäller beskattning av såväl inkomst och förmögenhet som av gåvor gäller särskilda och förmånligare regler för ideella organisationer som har ett allmännyttigt ändamål. Vi anser att ideell föreningsverksamhet bör underlättas och att fördelaktigare regler bör gälla för sådana organisationer även när det gäller telefonabonnemangsavgifterna. bör därför i uttalande till regeringen framhålla att den aviserade kraftiga höjningen av avgifterna för övriga abonnemang ej bör gälla nämnda organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om telefonabonnemangsavgift för ideella organisationer.
mot · GB02T808 · 1988-01-20 00:00:00 — av och () om telefonkataloger för Man måste nu ha tillgång till två kataloger för att nå det primära centrum som och tillsammans utgör. Det är dock inte rimligt att man trots två kataloger inte kan få tag i telefonnumren till de östgötar som har riktnummer till , , och . De abonnenter som har 0151 och 0150 som riktnummer men som bor inom bör finnas med såväl i Norrköpingsdelen som i de katalogdelar som omfattar respektive . De abonnenter som har 0381 och 0140 och som bor i bör finnas med såväl i Linköpingsdelen som i de kataloger som omfattar respektive . Mellan invånarna i ett län finns många gemensamma intressen vilka föranleder kontakter per telefon. Föreningar - ekonomiska, ideella och politiska - följer kommungränser, inte riktnummerområden, vilket naturligtvis också all och stora delar av verksamhet gör. Som det är är det tyvärr ganska vanligt att folk i läns mera centrala delar som söker telefonkontakt med personer i kommun eller norra delen av kommun med viss upprördhet redogör för vilka obekväma rutiner som måst användas för att få reda på telefonnummer till sökta personer. Visserligen påpekas att kontakt med nummerupplysningen ger snabbt besked. Mot detta kan erinras att detta förfaringssätt blir relativt kostsamt. Vid sammanträde med i informerade regionala ledningsgrupp om sin verksamhet och framtidsplanering. Härvid underströks av den samlade de i motionen redovisade problemen. bör vidta åtgärder så att redovisade problem nöjaktigt löses. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär sådana initiativ att samtliga teleabonnenter inom återfinns i någon av länets katalogdelar.
mot · GB02T809 · 1988-01-23 00:00:00 — Motion till 1987/88:T809 om teleförbindelserna med statliga myndigheter Såsom en väsentlig del i landets regionalpolitik har statliga verk och myndigheter flyttats ut från till olika orter i landet. Det senaste exemplet härpå är utflyttningen av plan- och bostadsverket till och av samt vissa punktskatteavdelningar till och , men ett stort antal andra myndigheter är ju utlokaliserade över hela landet. erbjuder vissa kunder ett intressant system via riktnummer 020, som utnyttjas av postorderfirmor, affärsföretag och även vissa myndigheter, bl. a. självt. Abonnent som ringer upp 020 plus ett nummer betalar en enda periodavgift själv därefter betalas tillkommande periodavgifter av det uppringda företaget eller verket. För att undvika betalningsmässiga och servicebetonade orättvisor exempelvis då en abonnent i skall ringa upp ett verk i skulle man kunna tänka sig att alla statliga verk och myndigheter anslöts till ett och samma riktnummer, varefter varje verk skulle ha ett eget nummer. Enklast skulle därefter endast en period betalas av den uppringande, oavsett var denne befinner sig i landet, varefter den uppringda myndigheten betalade resten. Om emellertid ett sådant system skulle kosta staten pengar totalt sett, kunde standardavgiften (som fortfarande skulle vara , oavsett varifrån uppringandet sker) sättas till två eller flera periodavgifter, så att hela systemet ej skulle medföra någon driftsförlust för myndigheterna. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett enhetligt system för uppringning av statliga verk och myndigheter bör utredas, syftande bl. a. till kostnadsmässig neutralitet oavsett varifrån i landet som myndighet uppringes.
mot · GB02T810 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:T810 om nya taxor för teleabonnemang höjer sina kvartalstaxor. Fr. o. m. detta datum kommer kontaktpersoner och ordförandena i ideella föreningar att betraktas som företagsledare. I det nya taxesystemet jämställs föreningslivet med företag och får därmed sina kvartalsavgifter höjda från . till , vilket innebär en höjning med . Detta drabbar givetvis hårt alla de små föreningar som redan nu lever under knappa förhållanden, inte minst ungdomsföreningarna. Att jämställa dessa föreningar med företag är felaktigt. Företag har möjlighet att göra avdrag för sina omkostnader och är momsbefriade. Ideella föreningar driver sin verksamhet på intäkter från medlemsavgifter och det kommunala aktivitetsstödet. Detta kommer att lägga beslag på. motiverar höjningen med att den ingår i kostnadsanpassning och att avgiften anpassas till de verkliga kostnaderna. I princip stödjer jag denna motivering. Men när det gäller ideella föreningar med stora sociala funktioner är det av stor vikt att följer upp den opinion som finns ute i landet, bl. a. från ungdomsföreningarna, och omprövar beslutet att ideella föreningar skall jämföras med företag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omprövning av det av regeringen godkända taxeförslaget så vitt avser ideella föreningar.
mot · GB02T811 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:T811 av () om teletaxorna för företag kommer att höja sina priser fr. o. m. . Till en del kan den omfördelning av teletaxorna som då skall genomföras synas rimlig. innebär det sätt som tänker genomföra prishöjningen en direkt diskriminering av företagen i och med att företag och privatpersoner kommer att få betala olika abonnemangsavgifter för telefon. För företag kommer kvartalsavgiften för telefonabonnemang att höjas till . Det är en höjning på 184 respektive . beroende på om företaget ligger i storstadsområden eller i övriga landet. Prishöjningarna är 159 respektive . För hushållen höjs abonnemangsavgiften med . till 142 respektive . per kvartal för storstadsområden respektive övriga delar av landet. I detta fall är det en höjning på 22 respektive . Det kan vara naturligt att ett företag som säljer en vara eller tjänst kan ha en differentierad prissättning. I fall är dock förhållandena speciella eftersom har monopol på trådbunden telefontrafik. har när det gäller direktledningar inte motiverat prisdifferentieringen på annat sätt än att företagen ställer betydligt högre krav på service och underhåll än vanliga abonnenter. Detta kan i och för sig vara riktigt, men det torde föreligga betydande skillnader utifrån företagets storlek och inom vilken bransch det arbetar. Dessutom har genom att sälja särskilda serviceavtal till företagen uppenbarligen redan kompenserat sig för dessa högre krav på service och underhåll. När behandlar företag och hushåll på olika sätt bör noteras att flertalet företag är i det närmaste jämställda med privatpersoner. Huvuddelen av företagen i saknar anställda. har färre än 20 anställda. En stor del av dessa företag drivs under sådana ekonomiska förhållanden att både företaget och företagarens ekonomi på intet sätt skiljer sig från löntagarens ekonomi. I många fall är det snarare så att företagare ekonomiskt sett har det sämre än arbetstagare. Det gäller t. ex. för en stor del av företagen utan anställda. Mot denna bakgrund synes det orimligt att diskriminerar dessa företagargrupper. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om teletaxorna.