mot · GB02A206 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:A206 av m. fl. (s) om offentlig skogsvårdsservice Långtidsarbetslösheten inom skogsarbetarkåren är i förhållande till arbetslösheten inom andra branscher mycket hög. redovisar att nära en tredjedel av deras medlemmar drabbas av arbetslöshet . Utbetalningen av arbetslöshetsunderstöd uppgick till 176 milj. kr., vilket skall sättas i relation till att förbundet har 22 500 medlemmar. Arbetslösheten är dessutom långvarig, genomsnittet är enligt senaste uppgifter från A-kassan för varje arbetslös. Mätt på det traditionella sättet ger detta en arbetslöshet på i branschen mot det nuvarande genomsnittet på 1,arbetslöshet för arbetsmarknaden som helhet. Orsaken är den strukturella omställning som ägt rum under och som fortfarande pågår. Skogsbruket har höggradigt mekaniserats och antalet sysselsatta i skogsarbete har kraftigt reducerats. Utvecklingen kan bedömas fortsätta i samma riktning. I de utpräglade skogslänen är skogen på många håll den enda förvärvskällan. När skogsarbetena försvinner bortfaller också för många möjligheterna till sysselsättning på den reguljära arbetsmarknaden. Skogliga beredskapsarbeten har för en inte obetydlig grupp människor blivit det enda alternativet under mycket långa perioder. Enligt statistik är det inte ovanligt med anvisningar till skogligt beredskapsarbete under så lång sammanlagd tid som 5, 10 eller . Av 2565 anvisade personer hade sålunda varit anställda i sammanlagt . och mellan 13 månader och . Cirka en tredjedel av samtliga hade alltså en sammanlagd anställningstid . Det kan inte vara rimligt att en så stor grupp av människor som det här är frågan om och som i regel också är lokalt bunden, år som enda arbetsalternativ får gå till och från beredskapsarbeten och varva dessa med A-kasseersättning och ibland socialhjälp. Såväl som har i olika sammanhang, senast i anslagsframställningarna /89, framhållit det angelägna i att ordna fastare sysselsättningsformer för berörda personer och också anvisat konkreta lösningar. har sålunda erbjudit sig att inom ramen för vad som kallas offentlig skogsvårdsservice (OSS) tillvidareanställa personer som gått i skogligt beredskapsarbete och är lokalt bundna. För ett högt antal av dessa personer kan man på goda grunder förutsätta att arbetsmarknaden inte heller framöver kan antas erbjuda några I sina OSS-anställningar skulle dessa personer utföra Mot. skogsvårdande arbeten på uppdrag av enskilda markägare. kunna organiseras i stort sett som skogliga beredskapsarbeten men med betydligt mindre arbetsledningsinsatser och på ett mycket rationellare och effektivare och därmed också kostnadsbesparande sätt. Fördelarna med förslaget är uppenbara. De arbetssociala förhållandena, status och trygghet förbättras avsevärt för en utsatt grupp människor. Detta är också av betydelse från regionalpolitisk synpunkt och innebär en förstärkning av glesbygdsregionerna. En annan viktig effekt är att de skogsarbeten som kan komma i fråga i icke obetydlig utsträckning bidrar till ett bättre skogstillstånd och därmed är positiva för samhällsekonomin. Även Samhällsföretagen i olika län har visat intresse för att stå som arbetsgivare för skogligt arbete. Viss försöksverksamhet pågår bl. a i och där det framför allt är intressant att se om det kan gå att möta de säsongsbundna växlingarna i tillgången på arbete i skogen med en kombination av arbete i Samhällsverkstäder . Detta alternativ kan även det visa sig vara en framkomlig väg, men då är det av stor vikt att det etableras ett intimt samarbete med skogsvårdsorganisationen för att få ett optimalt skogligt utnyttjande av de resurser som sätts in. Det gäller att åtgärderna sätts in hos de skogsägare som annars skulle haft svårt att få nödvändiga arbeten utförda utbor, äldre skogsägare och andra inom det privata skogsbruket som inte själva är verksamma i sin egen skog. Finansieringen av det täckningsbidrag som krävs utöver den normalkostnad som markägaren betalar bör ske i första hand i likhet med annat offentligt skyddat arbete. Med hänsyn till detta arbetes speciella karaktär kan ett ytterligare påslag till det vanliga 75 %-iga statsbidraget behövas. Men även denna kostnad bör kunna täckas upp inom arbetsmarknadsmyndigheternas ram eller genom omprioritering av medel från anslag för skogsvård. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inom arbetsmarknadsmyndighetens ram erbjuda personer i skogliga beredskapsarbeten fastare sysselsättningsformer. () () () () ()