mot · GB02T223 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T223 av m. fl. (fp) om kommunikationerna i Regionens s. k. infrastruktur är av stor betydelse. Här spelar kommunikationerna en viktig roll. Det måste råda en gemensam helhetssyn i denna fråga. Vägnätet i är av stor regionalpolitisk betydelse. Vägtrafiken inom regionen särskilt till och från Malmö-Lund-området spelar en viktig roll för utvecklingen. Vägförbättringar som stimulerar kontakterna inom regionen har därför hög prioritet. Detta gäller vägarna E 66, E 6 och E 4 samt riksvägarna 10,12,17, 21, 23,108 och 109. är också en genomfartsregion för trafiken mellan kontinenten och landets övriga delar. viktiga vägprojekt i östra måste genomföras inom överskådlig framtid. Av de skäl som ovan framförts är behovet av bra vägar i väsentligt större än på många andra håll i landet. Detta måste beaktas av . Det är särskilt angeläget med vägförbättringar för att tillgodose EG:s bärighetsnormer. Ett riksdagsbeslut slog fast att en huvudman i varje län skulle ha ansvar för kollektivtrafiken på landsvägarna. Skåningar i riksdag påpekade redan då att det var ett för regionen dåligt beslut, eftersom delas i två län och länsgränsen fungerar som en administrativ spärr. Dagens erfarenheter visar än tydligare att förändringar är nödvändiga. Det går t. ex. inte att åka tåg mellan och . Hur förklarar man för en turist att Pågatågen går till (pågatågsbiljetter). I måste man byta tåg och köpa andra biljetter (SJ biljetter) för att ta sig till . Människor kan inte förstå eller acceptera när bussar och tåg kör ifrån varandra utan samordning i tidtabellerna. Länsgränserna syns ju inte! i anser att denna förvirrande och irrationella situation är ett hinder för att öka kollektivtrafikens användning. Och dessutom kan ju vanligt folk tro att politiker aldrig åker tåg eller buss. Vi folkpartister vill inte acceptera dessa missförhållanden utan vi tror att Mot. lösningen är att bilda ett som bl. a. kan bli T223 huvudman för kollektivtrafiken. För mindre än förordade en total nedläggning av lokaltågtrafiken på de bandelar som de skånska Pågatågen trafikerar. Elektrifiering på sträckan MalmöYstad bör genomföras . Persontrafiken är borta på ! Trots att järnvägen bevisligen har möjlighet att utvecklas positivt om man ger den chansen, är stora delar av det kvarvarande skånska järnvägsnätet föremål för utredningar som ensidigt syftar till att få bort trafiken. Detta är mycket förvånande och beklagligt eftersom flertalet av dessa banor går mellan förhållandevis stora tätorter och genom tätbefolkade bygder. Ovissheten och pessimismen vad beträffar den spårbundna kollektivtrafiken påverkar tyvärr utvecklingsmöjligheterna negativt i båda . är ett talande exempel. En tidigare blomstrande bygd har drabbats av Norrlandssjukan till följd av flera järnvägsnedläggningar . Sträckan Ystad-Tomelilla-Simrishamn har tillfälligt räddats genom insatser av berörda kommuner. Den framtida ovissheten betyder dock att företag tvekar att etablera sig i en bygd som kanske kan bli utan spårförbindelse med omvärlden. Lika självklart tvekar unga familjer att bygga och bo i ett område med otillfredsställande kollektivtrafik. Det är tragiskt att konstatera att vår förmåga att ta itu med dessa problem tycks avta trots ständigt ökande olje- och bensinpriser, ökat medvetande om miljöns betydelse för vår hälsa och natur och sist men inte minst de sysselsättningseffekter inom som en medveten satsning för med sig. - MalmöYstad bör elektrifieras. - Pendeltrafik bör inrättas på denna sträcka samt på Malmö-Trelleborg-Arlöv-Lomma-Kävlinge. - Persontrafiken Malmö-Staffanstorp-Dalby bör återupptas. - Sträckan YstadTomelillaSimrishamn måste säkerställas. bör därför uttala att SJ vid förhandlingar med Pågatågens huvudman bör ställa sig positivt till ett utnyttjande av dessa bandelar för regional kollektivtrafik. Det råder ganska stor enighet om att kapaciteten på måste ökas och standarden förbättras. Den främsta ambitionen måste vara att hela blir dubbelspårig. Ett problem är sträckningen över , vars stigning är av sådan omfattning att den vid vissa årstider är svårframkomlig. Skarpa kurvor och stark lutning gör att tågens hastighet måste sänkas avsevärt . Problemen har föranlett omläggningar i trafiken så att vissa förbindelser förläggs in i landet. Detta är naturligtvis negativt för resande utmed , i all synnerhet när banan betyder mycket Mot. 1987/88 för turismen. Förslag finns om att bygga en tunnel genom och en utredning är utförd av de tre berörda länsstyrelserna. Tillkomsten av en järnvägstunnel skulle innebära att restiderna förkortades betydligt, att 30 plankorsningar försvinner, och att dubbelspår kan anläggas. Av dessa skäl anser att det är viktigt att järnvägstunneln byggs så snart det är möjligt. Den bör därför prioriteras inom ramen för de samlade resurser som står till förfogande för trafikinvesteringar. är södra med en stor outnyttjad kapacitet. Det är angeläget att utnyttjas bättre än , både för näringslivet, turismen och som avlastning av . SAS-monopolet måste brytas så att de flygföretag som visar större intresse för än SAS får möjlighet att genomföra sina planer. Detta skulle förmodligen resultera i reguljära linjer till Franfurt, , och . Det är också viktigt att flygpendeln mellan och bibehålls i minst nuvarande omfattning och stöds av rimliga marknadsföringsåtgärder och likvärdiga försäljningsinsatser i övrigt som för svävaren. För inrikesflyget är det nödvändigt att utveckla både , och (). Fri konkurrens mellan flygbolagen skulle även här ge fler och bättre förbindelser bl. a. med och med via . och bör ha tillgång till vissa utrikeslinjer. har sedan öppnandet 1960 utvecklats till en av större utestationer. Efter ombyggnaden av start/landningsbanan 1986 kan ta emot större flygplan. Stationsbyggnaden skall byggas om och utökas. Detta gör att flygplatsen står inför stora utvecklingsmöjligheter. Flygflottiljen sköter fälthållning, brand- och räddningstjänst samt vädertjänst. Dessa tjänster till det civila flyget anstränger den militära organisationen. Flygplatsen i ingår i det interregionala flygplatssystemet och linjenätet och fyller en mycket viktigt funktion för särskilt den nordöstra delen av . Av det anförda torde framgå att de skånska flygplatserna måste öppnas även för andra bolag än de som mer eller mindre har monopol på trafiken. För betyder förbindelserna med mycket, men de är lika viktiga för resten av . Fast förbindelse över har diskuterats . Ovissheten om en sådan skall komma till stånd och var den i så fall skall lokaliseras har alltför länge bundit och försvårat kommunernas planering. På anser vi folkpartister att fasta förbindelser bör komma till Mot. Vi är beredda att acceptera de lösningar som byggnadstekniskt, T223 kommunikationstekniskt och inte minst miljömässigt visar sig vara bäst under förutsättning att lösningen innefattar spårbunden trafik. De senaste decenniernas diskussioner kring Öresundsförbindelserna har lärt oss att Öresunds- och kontinentförbindelserna måste få en helhetslösning. Privat finansiering och avgifter kan mycket väl tänkas. Det är av yttersta vikt att de pågående förhandlingarna med leder till snabbt beslut. Det är nödvändigt att förbättra färjeförbindelserna för såväl passagerar- som gods- och järnvägstransporterna. Det är också angeläget att satsningar sker för direkta, billiga och tidsenliga båtförbindelser mellan och centrala . Staten har ett ansvar för att förbindelserna över styrs på ett rimligt sätt. verkar det vara angelägnare att ordna fördelar för svävartrafik MalmöKastrup (affärsresor till högt pris) än att lätta på , så att de vanliga båtarna kan klara konkurrensen och erbjuda rimliga biljettpriser. En förutsättning för goda färjeförbindelser över mellan svenska och danska hamnar är att rederierna kan finansiera verksamheten enligt traditionella företagsekonomiska principer. i ser det därför som ytterst angeläget att åtgärder omgående vidtas för att förbättra färjetrafiken över . Vi har påpekat den negativa betydelse som den s. k. har på färjetrafiken. En översyn av är nödvändig. Den översynen bör omfatta - förändringar i , - beslut om den långsiktiga planeringen av Öresundstrafiken fattas - en helhetslösning, - att eventuellt nödvändiga stödåtgärder i första hand inriktas på direkta förbindelser mellan och centrala , - att konkurrens och valmöjligheter främjas i Öresundstrafiken. bör uttala att färjelederna till klassas som långa rutter. En sådan ändring innebär möjlighet till skattefri försäljning ombord. Därigenom stärks resandefrekvensen, som i sin tur kan innebära förbättrad vintertidtabell. Godshantering blir en allt viktigare fråga och regionala godsterminaler har en viktig uppgift. En sådan borde övervägas i . I motion om Regionalt utvecklingsorgan för framtid ger vi skånska folkpartister ett program för bättre samarbete och sammanhållning i syfte att stärka som helhet. 1987/88 T223 Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägarnas utnyttjande i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägstunnel genom , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regional godsterminal i , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om färjeleder till ,1] 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att via länsstyrelserna i de båda starta en utredning med syfte att bilda ett kommunalförbund som skall vara huvudman för länets kollektivtrafik, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om monopolen vid flygplatserna i , och , [att hos regeringen begär en översyn av ,'] 6. att hos regeringen begär att får i uppdrag att beakta vad i motionen anförts om vägnätet i vid prioriteringen av väginvesteringar. Kjell-Ar ne () () () () 1 1987/88:Sk572