mot · GC02Kr211 · 1988-01-01 00:00:00 — Därför bör liksom andra tätortscentra i landet inrikta sin energiförsörjning på användandet av flera olika energikällor och att valet av dessa energikällor svarar mot högt ställda miljökrav. Från miljösynpunkt är vattenkraften och kärnkraften överlägsna andra energislag. En förtida avveckling av kärnkraften innebär såväl stora miljösom samhällsekonomiska problem. En sådan politik tvingar fram en satsning på kondenskraftverk som, oberoende av bränsleval, väsentligt ökar svaveldioxid- och kvävedioxidutsläppen i . Koloxidutsläppen kommer också dem att öka kraftigt. Efter olyckan i Tjernobyl har en ny bedömning gjorts av de svenska kärnkraftverkens säkerhet. expertgrupp har därvid klart uttalat att en omprövning inte är tekniskt motiverad. Inte ens vid allvarliga olyckshändelser i svenska kärnkraftverk skall några dödsfall kunna inträffa efter det att alla reaktorer försetts med samma säkerhetssystem som redan finns i . I måste säkerheten i kombination med ekonomiska bedömningar bli avgörande för kärnkraftens framtid. Det skall vara en fortsatt strävan att minska olje- och kolanvändningen i , men trots detta kommer olja och kol att behövas som källor för energiförsörjning. Något ytterligare kolkraftverk utöver befintligt och beslutat bör inte byggas i . Naturgas har introducerats i . Naturgasintroduktion i kräver aktiva åtgärder på både och statlig nivå. Möjligheten att få in naturgas i energisystem har förbättrats . Energiproduktion med naturgas är förhållandevis skonsam mot miljön. Hantering av gasen kräver säkerhetsåtgärder. Regeringen bör aktivt verka för att med rimlig ekonomi och hög säkerhet introducera naturgas som energikälla i till rimliga priser. Också avfallsförbränning bidrar till energiproduktion. av allt avfall förbränns i Högdalenanläggningen (ca ). ansvar för miljön kräver hårda restriktioner för utsläpp från olika energikällor. En förtida avveckling av kärnkraften kan aldrig få leda till att nödvändiga miljökrav på alternativ eftersätts. Skärpta gränsvärden bör sättas för svavelutsläpp -0,svavel per MJ vid oljeförbränning och svavel per MJ för alla kolanläggningar. Beslut om ytterligare halvering av svavelhalten i eldningsolja förbereds nu i på moderat initiativ. Regeringen bör verka för att den tillåtna svavelhalten i eldningsolja i en första omgång halveras för att sedan ytterligare sänkas. Det är också viktigt att eftersträva mycket lägre halter av kvicksilver i såväl kol som olja och som används i energiproduktionen. För att motverka ökade behov av elektricitet och värme krävs ett intensifierat energisparande. har åtgärder med detta syfte främst vidtagits i byggnader och i utformningen av eltaxan genom sparstimulans med lägre nattaxa. Dessa åtgärder bör utvecklas vidare. Men det är dags att också allvarligt pröva möjligheterna att tillverka energisnåla maskiner och utrustningar. Det är en viktig uppgift för regeringen att målmedvetet arbeta för ökat energisparande, höga krav på effektivitet i energianvändningen och energisnål utrustning. Avslutningsvis är det väsentligt att peka på det förhållandet att i takt med att växer och utvecklas behövs mer energi. Nya anläggningar måste ersätta gamla och miljöstörande. Staden måste ställa hårda krav på alla energiformer från såväl ekonomiska som miljömässiga aspekter. En förtida kärnkraftsavveckling skulle allvarligt sabotera våra insatser för att motverka försurningen. Kärnkraften bör därför utnyttjas tills det finns något realistiskt och mer miljövänligt alternativ. En snabbavveckling kan leda till att tvingas bygga ut kolkraften, något som vi moderater motsätter oss. Arbetet med att minska de negativa effekterna av vägtrafiken är särskilt viktigt i en storstad. Detta förutsätter fortsatt teknisk utveckling av fordon och deras utrustning, motorbränslen, vägbeläggningar m.m. Det kräver att miljöhänsyn får större genomslag vid trafik- och stadsplanering, och det kräver att varje fordonsförare tar sitt ansvar för att minska miljöstörningar från trafiken. Vi moderater utgår ifrån att människor handlar rationellt. Vi accepterar att också känslomässiga överväganden kan ingå som en del av rationella beslut. Att använda bilen innebär för i synnerhet många förortsbor en möjlighet till högre livskvalitet i form av mera tid med familjen och större möjligheter till ett varierat livsinnehåll för familjens medlemmar. En stor del av bilismen i består av nyttotrafik, dvs. transporter av varor och tjänster. Genom en ökad satsning på parkeringsövervakning, samt en utglesning av möjligheter till gatuparkeringsplatser, har en betydande del av ren privattrafik kunnat styras över till kollektivt åkande. tunnelbanesystem utgör basenheten i inpendlingen till och kommunikationen i innerstaden. Tunnelbanesystemet utnyttjas dock maximalt , och ingen ytterligare betydande passagerarmängd kan sväljas inom ramen för detta system. Samma förhållande gäller för pendeltågssystemet. Dessa faktiska omständigheter leder fram till att en fortsatt betydande del biltrafik även i det meddellånga perspektivet måste accepteras. Det råder knappast någon tvekan om att bilismen i storstad står i konflikt med miljöhänsyn. Frågan måste därför bearbetas utifrån hänsyn till miljön till människors och verksamheters behov i staden. Förbättringar för innerstadens miljö kan uppnås främst genom en utbyggnad av kringfartsleder runt staden och därmed föra ut trafik som ej är måltrafik på leder som ligger avskilda från bostäder och arbetsplatser. Med en fungerande ring runt kan innerstaden avlastas från dagens omfattande och i många fall onödiga genomfartstrafik.Köerna blir kortare och framkomligheten bättre inte minst för den nyttotrafik som måste finnas i innerstaden. Av detta skäl förespråkade en utbyggnad av Söderleden, , och av samma skäl måste därför och Värtalänken byggas. Källan till föroreningar från motortrafiken är bränslen - bensin eller dieselolja. Det mest rationella miljöarbetet är att förbättra bränslena. Så har skett när det gäller blyinnehåliet, som har sänkts i alla bensinsorter. Den helt blyfria bensinen har också försetts med skatterabatt. Ett fortsatt arbete med att förbättra bränslena är viktig liksom utveckling av ersättningar för dem som finns. Motorgas har fått klent genomslag i , vilket är att beklaga från miljösynpunkt. Skatten på motorgas bör sänkas och en låg nivå garanteras för att stimulera till ökad användning. Vid hantering av motorbränslen frigörs kolväten. Det finns teknik för gasåterföring i varje led av bränsledistributionskedjan. Det finns också tekniska möjligheter att återvinna gasen, vilket även kan göra investeringar i tekniken rationella av ekonomiska skäl. Regeringen bör vidta snabba åtgärder för gasåterföring och gasåtervinning vid motorbränslehanteringen. Om avgasreningen i bilbestånd fungerade optimalt, dvs. så bra som den befintliga tekniska utrustningen faktiskt medger, så skulle föroreningar från bilismen komma att minska med så mycket att det skulle motsvara trafikminskning. Varje fordonsägare kan bidra till en förbättrad miljö genom att kontrollera sin avgasrening. En informationskampanj om bl.a. detta bör med jämna mellanrum riktas till bilägarna och en sådan bör ha ett aktivt stöd från statsmakten. Moderata samlingspartiet i har drivit frågan om en avgasakut, dvs. lätt tillgängliga stationer för avgaskontroll. Arbetet har ännu inte krönts med framgång, men bör fortsätta. Regeringen bör överväga att i samverkan med främst större tätortskommuner inrätta s.k. avgasakuter. I har lagt fram en plan för miljöförbättringar i kollektivtrafiken. Målet är att ha reducerat föroreningarna från busstrafiken . Detta mål bör rimligen kunna ställas upp för alla dieselfordon. Det förutsätter gränsvärden för tillåtna utsläpp. Regeringen bör verka för att åtgärder vidtas för att detta mål uppnås för all dieseldriven trafik. Vid fördelningen av väganslagen bör dessa fördelas till regionerna utifrån miljöaspekten. I bor av landets innevånare, men det är endast av de statliga väganslagen som riktas till regionen. Detta leder till att vägnät sakta slits ner till en nivå där olycksprocenten beroende på vägstandarden nu riskerar att snabbt stiga. Även om nu anslagen ökat till av det totala anslaget har försummelser första hälft lett till att situationen är allvarlig. I detta sammanhang är det viktigt att understryka kravet på att regeringen ser över möjligheterna att styra över vägtransporter till järnväg och/eller sjötransporter. Detta skulle rimligen kunna ske genom en taxesättning som skulle medverka till en ökad användning av järnväg vid godsbefodran. Sorn jag tidigare anfört står en ökande bilism i ett motsatsförhållande till en god miljö. Men en ökande bilism är inte enbart ett resultat av att människor väljer bort kollektiva trafikmedel till förmån för bilen, det handlar också i stor utsträckning om en komfortfråga. Bilen är från komfortsynpunkt överlägsen. Men en bra kollektivtrafik kan vara ett starkt alternativ. Komfort kan betyda mycket, säkert varierar detta från person till person. Ett sätt att mäta komfort är framkomlighet, ett annat punktlighet, ett tredje stor valmöjlighet från tidssynpunkt. En utbyggnad av den spårbundna trafiken t.ex. i form av spårvagnar kan vara ett alternativ. Den spårbundna trafiken konkurrerar inte med annan trafik om utrymmet, den är tämligen okänslig för otjänlig väderlek och kan därför erbjuda resenären en pålitlighet i fråga om att hålla tider. landstings trafikkontor har presenterat en spårvägsutredning som bl.a. föreslår ett nytt spårvägs- eller trådbussnät i . I utredningen finns också ett förslag om en ytterstadslinje som skulle fungera som en permanent tvärförbindelse mellan förorterna till . En sådan trafiklösning skulle aktivt medverka till att kollektivtrafiksystemets komfort ökade genom att spårbunden trafik skulle knyta samman de radiella linjerna som tunnelbanenätet har. Investeringskostnaderna för utredningens förslag belöper sig på flera miljarder. Det är således ett betydande åtagande som faller på och skattebetalare. En övergång från buss till spårväg på vissa innerstadslinjer medverkar till att göra attraktivt och skapar en bättre trafikmiljö, detta är som jag ser det inte enbart en lokal fråga för utan i hög grad en riksangelägenhet eftersom är landets huvudstad och utgör ett av landets största turistattraktioner. Utöver spårutredningens förslag har flera privata företag förslag till nya spårvägssträckningar. Det gäller realistiska och samhällsnyttiga tvärförbindelser dels norr om , dels söder om . Det är viktigt att den formen av initiativ från priviata konsortier ges möjlighet till stöd från såväl stat som kommun och landsting. Vägtrafiken ger upphov till stora mängder stoft i luften. av stoftet i Stockholmsluften härrör från vägtrafiken. Upprustningen av vägnätet i kräver asfalt . Den främsta orsaken till förslitningen svarar dubbdäcken för. I det läget och mot bakgrund av att det på marknaden finns väl fungerande däck för vinterbruk utan dubbar finns det anledning att överväga om dessa skall vara tillåtna i södra delarna av landet. Det bör ankomma på regeringen att se över problemet dels från miljösynpunkt, vilka effekter på miljön får en årlig spridning av asfaltstoff, dels från trafiksäkerhetssynpunkt och ekonomisk synpunkt. I regi av kommuner och trafiksäkerhetsföreningar genomförs kampanjer mot fortkörning i tätort. har kommunfullmäktige dessutom beslutat om nedsatt hastighet utanför skolor och daghem. Det är ett vetenskapligt faktum att höga hastigheter alstrar kraftigt ökade utsläpp, mångdubblar bullernivåerna och mångfaldigar olycksriskerna. Oberoende av alla initiativ från enskilda och kommuner är den viktigaste återhållande faktorn risken att bli rapporterad av polis och kanske få sitt körkort återkallat. Mot den bakgrunden är det väsentligt att regeringen dels gör en översyn av hastighetsgränserna, dels förstärker polisens trafikövervakning. Inte minst bör bötesbeloppen för hastighetsöverträdelse justeras och erhålla den höga nivå som svarar mot det allvar som samhället ser på de brott mot miljö och andra trafikanter som höga hastigheter innebär inte minst i tätort. Den övervägande andelen bullerstörningar kommer från trafiken. Bullret ökar vid högre fart. Också för att minska bullret är det angeläget att minska hastigheterna i trafiken. Den tunga trafiken och förekomsten av dubbade däck är särskilt besvärande. I det nödvändiga arbetet med att förbättra dieselmotorerna, eller ersätta dem, är det viktigt att också uppmärksamma bullerproblemen. Staten har inte tagit sitt ansvar för att reducera bullerproblemen vid de vägar som staten helt eller delvis är väghållare för i . Staten borde vara skyldig att bidra till finansieringen av bullerskydd för dessa vägar. Det är vidare viktigt att stödja en utveckling av däckkonstruktioner och vägbeläggningar, som kan reducera bullernivåernaoch att ständigt uppmärksamma bulleraspekterna vid val av material och utrustning. Det är miljömässigt mer fördelaktigt att återanvända material ur avfall än att bränna det. Återvinningen i har delvis stött på tekniska och ekonomiska problem. Det har framför allt visat sig vara svårt att få fram återvunna produkter med tillräckligt hög kvalitet. För en framgångsrik återvinning krävs att tekniken och attityden till återvunna produkter ytterligare förbättras. Moderata samlingspartiet i har drivit fram ett treårigt forsknings- och utvecklingsprogram som genomförs i kommunen. En ökad källsortering av avfallet kan bidra till minskade föroreningar. bedrivs med framgång. Ett särskilt problem utgör det miljöfarliga avfallet såsom tungmetaller, lösningsmedel m.m. i industrier. För hantering och transporter av miljöfarligt avfall finns särskilda regler. Att dessa skall följas är självklart. Det är emellertid också viktigt att underlätta förhushållen att bli av med miljöfarligt avfall, t.ex. färger och lösningsmedel. Särskild information bör ges till hushållen om var man tar emot deras miljöfarliga avfall. Speciella problem vid avfallsförbränning har utgjorts av kvicksilver-och dioxinutsläpp. I finns historiska byggnadsminnen av oskattbart värde för landet. Det är en statlig angelägenhet att via sörja för att dessa historiska minnesmärken inte förfaller eller skadas. Den miljö som alstras i en storstad inte minst av värmeproduktion i varje hyreshus och en snabbt ökande bilism har lett till att dessa historiska minnesmärken börjat vittra sönder. 1 en motion om miljöfrågorna i intar frågan om nervittring av byggnadsminnen en central plats. Det måste ankomma på regeringen att lämna ett statligt stöd tillräckligt stort för att samtliga dessa minnesmärken och kulturbyggnader kan räddas åt eftervärlden. Regeringen bör i samråd med riksantikvarien upprätta en plan och ställa nödvändiga resurser till ämbetets förfogande. I arbetet med miljöfrågorna utgör de olika miljöorganisationerna en viktig frontlinje. Genom sin folkrörelsebas, når de långt ut till enskilda människor och grupper av medborgare. Lyhördheten och flexibiliteten hos den här typen av organisationer medverkar till att de snabbt kan medvetandegöra myndigheter om miljöbrott av olika slag. De skapar också opinion för en renare miljö, några organisationer är internationella och spelar som sådana en obyråkratisk ocgh synnerligen viktig roll i det internationella miljöarbetet. Dessa organisationer bör få det samhälleliga stöd som erfodras för att deras viktiga miljöväktararbete skall kunna bedrivas. I det internationella miljöarbetet bereder inte sällan enskilda miljöorganisationer vägen för mellanstatliga överenskommelser i miljöfrågor. Ingen stat kan skapa opinion och politiskt tryck i en annan, men detta kan miljöorgani sationerna, därför bör de för sitt internationella engagemang också erhålla Mot. det stöd som erfodras för att bära upp de kostsamma Kr211 engagemang som rimligen inte kan förväntas över medlemsavgifterna. Effekten av en förbättrad miljö kan avläsas i mätmetoder och statistiska tabeller. Men om ett offensivt miljöarbete bedrivs men människor inte förändrar sin livsföring i fråga om kostvanor, rökning, alkohol och rekreation kommer inte miljöansträngningarna att avsätta några påtagliga spår. Trots att medellivslängden första hälft ökat påtagligt, talar statistiken över sjukfrånvaron ett annat språk. Mera påtagliga förbättringar i folkhälsan kan inte enbart åstadkommas genom att den yttre miljön flörbättras. Det är i kombinationen mellan ett aktivt miljöarbete och förändrade levnadsvanor som stora positiva förändringar kan väntas. Det bör därför ankomma på regeringen att via bedriva en folkhälsoupplysning som leder till förändrade levnadsvanor. Bland frågor som måste uppmärksammas i miljöarbetet är bl.a. användningen av freon och asbest. Freonerna är mycket stabila ämnen som letar sig upp i atmosfären där de förtunnar ozonskiktet. Ozonskiktet har en viktig funktion och tjänstgör som ett filter gentemot solens ultravioletta (UV) strålning. Bryts skiktet ned ökar den inträngande UV-strålningen, vilket kan leda till en avsevärt ökad hudcancerfrekvens. Redan nu har forskarna funnit ett hål i ozonskiktet över , och f.n. arbetar en amerikansk forskningsgrupp med att anlysera ozonskiktets standard över . Det är viktig att deltar i en eller annan form i det internationella arbetet med att begränsa freonutsläppen, regeringen bör öka sina ansträngningar i det internationella miljösamarbetet för att lösa frågan om freonutsläpp och andra former av utsläpp som negativt påverkar ozonskiktet. Freonet i kyl- och frysskåpen frigörs främst vid skrotningen. Det är därför angeläget att återvinning av detta kommer till stånd. Vidare är det angeläget att normer för läckage från värmepumpar införs. Många av de produkter vi använder bidrar till föroreningar. Plastprodukter, förpackningar, isoleringsmaterial, fyllningar i möbler, papper, färger, lösningsmedel och handelsgödsel är exempel på produkter som vid både framställning och slutlig hantering ger upphov till föroreningar. En målmedveten strävan bör vara att så långt som möjligt återgå till användning av sådana material och produkter, vars produktion är så ren som möjligt och som kan återvinnas eller sluthanteras utan risk för föroreningar. Exempel är övergång till användning av oblekt papper och vattenbaserade färger. Dioxinerna är organiska ämnen (dvs kolföreningar), som är bundna till klor. Vissa dioxiner är starkt giftiga. Det finns drygt 200 dioxiner. Av dessa är 12 kända som giftiga. 1984 beräknade forskare i att av dioxinerna kom från avfallsförbränning. 1985 var motsvarande beräkningar och 1986 . Detta visar litet av de problem vi ofta står inför i miljöpolitiken: en osäker grund för bedömningen och ställningstaganden om vilka åtgärder som skall vidtas och var de skall vidtas. Trots detta krävs en fortsatt forskning på avfallsförbränningssidan. I landet är andelen avfall i fjärrvärmeproduktionen . Detta är en hög siffra, och om denna verksamhet kan göras helt miljösäker kan andelen öka. En fortsatt ökad satsning på källsortering av avfall är därför nödvändig. En, sådan sorteringsordning bör kunna göras både bekväm och praktisk. Inte enbart i utan också i regionen i övrigt och på andra hail i landet finns många nedlagda soptippar. Läckage och föroreningar till omgivningen av både ytvatten och grundvatten riskeras. Åtgärder för att förhindra detta måste vidtas. En förutsättning är att en inventering ?,v gamla tippar sker och att riskanalyser görs regionvis. När det gäller dioxinerna är detta ett så starkt gift att de gränsvärden som gäller för nya anläggningar inom en kort övergångstid även bör gälla äldre anläggningar. En mängd beslut av stat,kommun och enskilda kommer vid genomförandet att leda till påverkan på miljön. Det är viktigt att denna påverkan får en allsidig belysning innan beslut fattas. I vissa fall sker detta , när det gäller särskilt miljöfarlig verksamhet. Då sker en bedömning av verksamheten i länstyrelse eller i typ av prövning förekommer därmed endast i ett begränsat antal fall. Det finns emellerid skäl att också i andra frågor, t.ex. större stadsplaneförändringar, redovisa bedömningar av miljökonsekvenser. De resultat vi åstadkommer genom åtgärder för att förbättra miljön och minska miljöstörningar är en viktig bas för ett framgångsrikt internationellt miljöarbete. Våra resultat ger oss möjlighet att ställa krav på andra. De ger oss möjlighet att också stimulera och intressera andra länder för miljöskydd. Vad vi lyckas åstadkomma i det internationella miljösamarbetet har också stor betydelse för miljösituationen i . En större öppenhet för kunskaper och erfarenheter från andra länder kan bidra till att effektivisera miljöskyddsarbetet i . För kommande generationer i är det av vitalt intresse att vi bemödar oss om ett ansvarsfullt, kunskapsbaserat och resultatinriktat miljöarbete lokalt, nationelltoch internationellt. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att energiplaneringen skall ske med hänsyn till miljöeffekterna,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en snabb introduktion av naturgas i ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en halvering av svavelhalten i eldningsolja,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att användningen av kärnkraften i svensk energiförsörjning skall avgöras ur säkerhets- och samhällsekonomiska aspekter,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inga ytterligare kolkraftverk bör planeras i ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skärpta gränsvärden för utsläpp från energianläggningar skall införas, för utsläpp av svavel vid olje- och kolanläggningar och för kväveoxidutsläpp från kolförbränning,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att energisparande och energihushållning skall stimuleras och utvecklas,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att miljöskyddsavgift skall utgå vid alla former av överträdelse av koncessionsvillkoren,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en skärpning av straffsanktioner vid uppsåtliga miljöbrott,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulanser för utveckling och användning av miljövänliga bränslen i fordon som drivs med diesel eller bensin och därvid införa skatterabatter på miljövänliga bränslen och verka för ökad prisdifferentiering mellan blyfri och blyad bensin,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kunskaper om avgasreningens betydelse, underlätta och stimulera till återkommande kontroll av avgasreningssystem, införa gränsvärden för avgasutsläpp för bensin och dieseldrivna fordon,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en utbyggnad av kringfartsleder till en ring runt ,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en begränsning av användningen av dubbdäck för att därmed minska stoftbildning och slitage på gator och vägar,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en förbättrad källsortering av avfall skall införas samt att tekniken för återvinning av avfall ges erfoderliga forskningsmedel,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om önskvärdheten av en förbättrad information till hushållen om miljöfarligt avfall och var man kan och skall avyttra sådant avfall,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hantering och transporter av miljöfarligt avfall i större tätorter,2] rådén, s k miljökonsekvensanalyser.2] 1 1988/89:N 405 2 1988/89: Jo717 3 1988/89:Sk612 4 1988/89:T208