mot · GB02Ub14 · 1988-04-05 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ubl4 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:102 om utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan I regeringens proposition 1987/88:102 har riktlinjerna dragits upp för en försöks- och utvecklingsperiod avseende gymnasieskolans yrkesinriktade studievägar. Förslagen emanerar i stort sett från den s. k. (SOU 1986:2 och 3). Beklädnadsbranschen, som omfattar textil-, trikå-, konfektions-, sko-, skinn- och garveribranscherna har arbetat inom sina partsgemensamma yrkesnämnder med en utveckling av framför allt arbetsmarknadsutbildningen. Avsikten har varit att täcka de utbildningsbrister som är föranledda av att branschen vid 33 gymnasieskolor i landet endast haft skrädderi- och sömnadsutbildning. Denna delbransch svarar endast för en arbetsmarknad av ca 400 anställningar, medan beklädnadsbranschen i sin helhet svarar för över 30 000 arbeten. Enligt en utgiven utredning av SÖ (R 87:57) går av eleverna från nuvarande beklädnadsteknisk linje till angivet yrkesområde. av dessa erhåller kvalificerat arbete inom yrkesområdet. Vi vill med detta påstå att en omstrukturering av Be-linjen till industrianpassning är en nödvändighet. Omstruktureringen kommer att ske i den försöksutbildning som branschen arbetat fram. Under SÖ:s ledning kommer det nu att ske en försöksutbildning med 128 platser inom områdena textil, konfektion, trikå och skinn med alternativkurser under tredje året inom områdena beklädnadsmerkantil, data och mönstergradning, skrädderi och tekoteknik. Dessa alternativkurser kan sökas av de elever som ingår i försöksverksamheten men också av dem som går den gamla Be-linjen. Genomgående för dessa försökslinjer är att första året är gemensamt där eleverna får kännedom om samtliga delbranschers produktion, maskiner och material inom hela det beklädnadstekniska området. Därefter sker specialisering inom de olika yrkesgrupperna. I proposition 1987/88:102 framgår under avsnitt 6.3 att regeringen avser att ge SÖ i uppdrag att komma med förslag i fråga om studievägsstruktur. I de exempel på studieorganisatoriska områden som anges i propositionen har den beklädnadstekniska linjen föreslagits ligga inom det hantverkstekniska området. Vi menar att detta är en felsyn. Den beklädnadstekniska linjen bör ligga under området industriteknik. Den hantverksmässiga utbildningen ingår visserligen som en alternativ kurs inom Be-linjen men kommer inte att kunna genomföras på mer än två platser, nämligen och , där förutsättning finns för företagsförlagd utbildning under tredje året. Den övriga arbetsmarknaden på över 30 000 anställda ligger inom området industriteknik. I den händelse att Be-linjen skulle ingå i området hantverksteknik skulle alla försök att modernisera linjen till den faktiska arbetsmarknaden spolieras. Vi vill också påpeka att inom området träteknik, som helt riktigt lagts under området industriteknik, ingår en arbetsmarknad inom stoppmöbelindustrin med ca 3 000 anställda inom sömnadsyrket. För att inte den beklädnadstekniska linjen skall få en slagsida mot hantverkshållet, som skedde när Lgr-70 genomfördes, är det en absolut nödvändighet att den förs över till området industriteknik. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att den beklädnadstekniska utbildningen kommer att ligga inom det industritekniska området. () () 1987/88 Ubl4 : r , .