mot · GB02U15 · 1988-05-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1987/88:175 om godkännande av överenskommelse mellan och om avgränsningen av kontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i m. m. träffades en principöverenskommelse mellan angående gränsdragningen i den s. k. vita zonen öster om . Denna principöverenskommelse följdes av en avgränsningsöverenskommelse, och träffades också en fiskeöverenskommelse. Den 2 slutligen ägde konsultationer rum mellan och rörande utnyttjande av de fiskerättigheter som överenskommits vid ovan nämnda överenskommelser. I överenskommelsen beträffande fiskeutbytet finns inskrivet: Inom denna överenskommelses ram och efter det att avgränsningslinjen fastställts skall Svertige medge en fångstkvot om , varav lax, i sin del av det tidigare omstridda området. skall medge en fångstkvot om , varav lax, i sin del av det tidigare omstridda området. Avtalet innebär alltså rättighet att bedriva fiske på varandras områden i den förutvarande vita zonen i icke obetydlig omfattning. Det anges vidare i avtalet att parterna utgår från att fisket i det tidigare omstridda området inte skall vara till men för bestånden av levande tillångar. I det gemensamma protokollet från konsultationer med finns angivet följande: Parterna är överens om att god beståndsvård skall vara vägledande för utnyttjandet av de levande resurserna i det tidigare omstridda området. Överenskommelsen innebär därför för det första att får tilllgång till fisk, med rätt att bestämma storleken på kvoterna av skilda arter. För det andra innebär avtalet att fisket inte får bedrivas till men för bestånden av levande tillgångar. Dessa förbindelser innebär tvingande bestämmelser för . Beståndssituationen för torsk (se bil.) Öster om (delområde 2532) finns de viktigaste lekområdena för torsk i Bornholmsbäckenet, , Gdanskdjupet 1 1987/88. 3 sam!. I Gotlandsbäckenet äger leken rum på och Mot. djupare om tillgången på syrgas är tillräcklig. Den tätaste äggförekomsten U15 öster om påträffas i Bornholmsbäckenet. Torskäggen i Gotlandsbäckenet är emellertid fördelade över ett mycket större område. En grov uppskattning, grundad på medeltätheter av ägg 19541970 och på områdets storlek, visar på att totalantalet ägg i Gotlands- och Gdanskbäckenen är ungefär dubbelt så stort som i Bornholmsbäckenet. Å andra sidan är äggens överlevnadsgrad högre i Bornholmsområdet. Leksäsongen öster om är mycket förlängd i och med att den vanligtvis börjar i Bornholms- och Gdanskdjupen, i och slutar . Den mest intensiva lekperioden är majjuni, men variationer förekommer beroende på temperatur, salthalts- och syreförhållanden. Torsk som föds i Gotlandsbäckenet sprids från detta område för att senare växa upp vid bl. a. svenska ost- och sydkusten samt utanför . En del av den torsk som härstammar från lekområdet i Gotlandsbäckenet vandrar upp i . Merparten av denna torsk tycks stanna kvar i området. Mängden torsk här är beroende av invandring från söder. Enligt den senaste rapporten från inger läget för det östra torskbeståndet i allvarliga farhågor. Lekbeståndet har här halverats och ligger nu på nivån ca . Rekryteringen 1982, 1984 och 1985 har varit ungefär hälften av genomsnittet, och den nuvarande fiskeridödligheten ligger över den biologiska referensnivån F max. ACFM rekommenderade en sänkning av fiskeridödligheten ner till nivån 0,7, vilket innebar en TAC på . Situationen för årsklassen 1985 är dock något osäker. Under förutsättning av ett uttag på bedöms lekbeståndet 1989 ligga nivå. Sammanfattningsvis är således situationen för det östliga torskbeståndet i hög grad allvarlig och innebär att nuvarande uttag egentligen bör minskas. Utan tvekan har överuttaget av torsk inom vita zonen mycket verksamt bidragit till den försämrade situationen. I detta fiske har EG-fiskefartyg spelat en avgörande roll. Av det ovan sagda framgår att situationen för torskbeståndet i är mycket allvarlig. ACFM, dvs. den rådgivande gruppen inom biologerna, hävdar att en total tillåten fångst (TAC) bör minskas från ett uttag på till , alltså en nedskärning på . Om man tog bort hela fisket i den förutvarande vita zonen skulle det ändå fattas för att åstadkomma en rimlig biologisk beskattning. Om hela det svenska torskfisket upphörde och fisket stoppades i den förutvarande vita zonen skulle ändå fisketrycket vara för hårt. Detta ger en bild av den allvarliga situationen för torskbeståndet som råder i . Därutöver vill vi peka på följande fakta: måste få möjlighet att tillgodogöra sig en del av det vi uppnått genom avtalet med . Svenskt fiske har på grund av stor trängsel haft liten möjlighet att fiska i området. Det är endast ett fåtal av de största och djärvaste trålarna som har tagit risken att fiska där. de fyra senäte åren har enligt loggboksuppgifterna haft en ge- Mot. nomsnittlig torskfångst på . Motsvarande siffra för EG är U15 har förbundit sig att får fiska i området, varav utgörs av lax. Det står fritt att 1989 ta ut hela sin kvot eller del därav som torsk. har enligt avtal att ta hänsyn till beståndsvården och har ansvaret att förvalta en stor del av det viktigaste reproduktionsområdet i . Situationen för den naturreproducerade laxen har förvärrats. Återvandringen till de naturreproducerande älvarna har minskat . Utredningar gjorda av bl. a. laxforskningsinsitutet visar detta. fastslogs vid överläggningar med och principen att de naturligt lekande laxstammarnas status skall vara normerande för laxfiskevården. Detta har haft till följd att inte beviljat en enda yrkesfiskarlicens som betyder en utökning av den svenska fångstkapaciteten. Fångsterna av lax har legat mellan 3 200 och . De svenska fångsterna av lax ligger på av de totala uttagen. Det är att notera att ensamt svarade för två tredjedelar av reproduktionen dels i form av naturreproducerad smolt (smålax), dels av articifiellt producerad sådan. Det bör även påpekas att äger ca en tredjedel av hela vattenareal. fångade lax, , , EG och , vilket innebär ett totalt uttag på . De fångster av lax som tagits i vita zonen kan endast uppskattas. Av den svenska loggboksstatistiken framgår att svenska fiskare 1986 i genomsnitt fångade drygt i zonen. 1987 tog EG-fiskare i genomsnitt ca lax i området. Vidare kan uppskattas att fiskare från och fångat ca 100 resp. Sammantaget innebär detta en genomsnittlig laxfångst på drygt i området. Sannolikt har dock fångsten varit större och torde uppskattningsvis ha uppgått till . Av från EG lämnad statistik framgår att uppgick EGfiskarnas laxfångster i vita zonen till 57, 51 resp. av totalfångsterna i hela , vilket visar på områdets stora betydelse för främst det danska laxfisket. Åren 19841986 pendlade laxfångsten i egentliga , och mellan 3 200 och . Jämfört med totalfångsten av lax i vita zonen innebär det att detta begränsade område svarat för av totalfångsten inom det område av med förekomst av vild lax. I enlighet med de åtaganden gjort om att en god beståndsvård skall vara vägledande för utnyttjande av de levande resurserna, är det nödvändigt att kraftigt skära ner fångsterna i området som det måste ges möjlighet för svenska fiskare att ta i anspråk en större del av uttagen än Mot. Vid en nedskärning till hälften skulle en kraftig förbättring U15 av återvandringen till de naturreproducerande älvarna ske. gagna kust- och älvfisket lika väl som havsfisket och därigenom bli till nytta inte bara för svenskt fiske utan för samtliga nationer som bedriver laxfiske i När och enades om gränsdragningen i den vita zonen blev ägare till av . Det rör sig således inte om en större vattenareal. Områdets betydelse som reproduktionsområde för torsk och uppväxtområde för lax ger det dock större betydelse än vad arealen utvisar. Det är dock inga omätliga tillgångar fått. Man kan lätt få den uppfattningen, när man hör uttalanden om stora bytesobjekt och när tredjelands ministrar ställer krav på fiske. har genom uppgörelsen ett område som rätt utnyttjat kan ge svenskt fiske värdefulla tillgångar och ha stor betydelse för fiskevården och framtida fiske i . Det ohejdade rovfiske som pågått i vita zonen måste nu stoppas om inte bestånden av lax och torsk skall mer eller mindre utrotas. Det finns därför ur beståndssynpunkt knappast något utrymme för tredjelandsfiske på dessa arter. Ett enigt utrikesutskott skriver i sitt betäkande UU 1987/88:24: JoU anser därför att det är viktigt att man från svensk sida i avvaktan på en multilateral reglering av EG- och EFTA-ländernas fiskepolitik iakttar återhållsamhet i bilaterala åtaganden när det gäller att bevilja fiskerättigheter i svenska vatten. Utskottet instämmer i JoU :s yttrande, vilket ligger i linje med propositionens synpunkter. Det är därför angeläget att fastslå: att fisket i andel av vita zonen skall ske under ansvar för god beståndsvård, att svenskt fiske skall tillförsäkras ökade fiskemöjligheter inom ramen för god beståndsvård, att tredjelandsfiske på hotade arter (torsk och lax) inte får förekomma annat än i starkt begränsad omfattning för att avtrappas och upphöra. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande fiskets bedrivande i del av den före detta vita zonen. * indelning i delområden