mot · GB02Sf335 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf335 om nedskrivning av studieskuld för läkare som tjänstgör i glesbygd Ett stort bekymmer inom svensk hälso- och sjukvård är bristen på läkare. I vissa regioner, framförallt i glesbygd, är läkarbristen alarmerande. I socialutskottets betänkande SoU 1986/87:37 om resursfördelning m. m. inom hälso- och sjukvården (prop. 1986/87:114) anför utskottet angående läkarförsörjningen m. m.: Utskottet har vid åtskilliga tillfällen behandlat frågan om läkarförsörjningen i landet och därvid konstaterat att det trots att olika åtgärder vidtagits för att få till stånd en jämnare fördelning av vårdresurserna, särskilt i fråga om läkartillgången är svårt att rekrytera läkare till mindre attraktiva verksamhetsområden och orter och att det därför fortfarande råder en både verksamhetsmässig och geografisk snedfördelning av läkarresurserna. I den nya hälso- och sjukvårdslagens målsättning talas det om en lika rätt till hälso- och sjukvård var man än bor i landet. Målsättningen är fortfarande mycket avlägsen. av läkartjänsterna är vakanta och fördelningen av sjukvårdsresurser och läkartillgång är fortfarande ojämn. Den s. k. Dagmaröverenskommelsen syftar dels till att ge en rättvisare fördelning av sjukförsäkringsavgifterna, dels till att skapa en jämnare fördelning av läkare i landet. Kds delar den grundläggande principen i överenskommelsen beträffande en rättvisare regional fördelning av sjukvårdsresurserna, men torde det stå klart att Dagmarreformens syfte inte uppnåtts till fullo. Genom handläggningen i vissa landsting snarare förstärks den regionala obalansen. Många nya fasta läkartjänster måste tillföras storstadsregionerna när landsting begränsar verksamhetsmöjligheterna för fritidspraktiker. Därmed blir möjligheten att rekrytera läkare till glesbygd ännu mindre. Det lär knappast heller vara möjligt att förmå landstingen att solidariskt fördela nytillskottet av läkare. Dagmaröverenskommelsen innebär att privatpraktiker kan arbeta vidare på oförändrade villkor och att fria etableringsmöjligheter finns i huvuddelen av landet. Dessa skall inordnas i landstingens vårdplanering. Mycket av diskussionen har rört sig om de olika landstingens handläggning av avtalen med fritidspraktiker. Kds menar att problemen skall ses ur patientens synvinkel och att landstingen därför efter behov bör utnyttja den resurs fritidspraktikerna utgör. En av de stora bristerna i dagens sjukvårdspolitik är svårigheterna att få hembesök av läkare på jourtid. Avtalen med fritidspraktiker bör inte minst inriktas på att åtgärda denna brist. Enligt kds uppfattning måste åtgärder vidtas så att de ovan beskrivna effekterna elimineras. För detta krävs snarare stimulansåtgärder än kontroll och dirigering. För att stimulera läkare att söka sig till glesbygd bör i nuvarande läge även okonventionella metoder övervägas. En möjlighet, som kds tidigare framhållit, är att erbjuda läkare avskrivning av en del av studieskulderna om de uppehåller en tjänst i en av läkarbrist drabbad region under t. ex. . En arbetsgrupp inom har haft till uppgift att analysera läkarförsörjningen i . I arbetsgruppens förslag ingår det ovan nämnda, dvs. en avskrivning av studieskulderna vid tjänstgöring i glesbygd. Vid behandlingen av en motion med likalydande krav under föregående riksdagsår hänvisar utskottet i sitt betänkande (SolJ 1986/87:37) till att den sittande studiemedelskommittén (U 1985:09) också har att se över bl. a. återbetalnings- och avskrivningsfrågan i hela dess vidd. Med detta avslås motionen. För att komma till rätta med dessa problem, som alla är medvetna om att de existerar, krävs handling från regeringens sida. Förslag finns framlagda och väntar på beslut. Kds anser att det är hög tid att ta ställning. Den nu förda familjepolitiken får störst negativa konsekvenser i glesbygd. En annan inriktning när det gäller familjepolitiken skulle kunna underlätta bosättning i ett glesbygdsområde. Kds förslag om rätt att vid deklarationstillfället dela familjeinkomsten på makarna och införandet av vårdlön är två reformer som verksamt skulle bidra till ökad valfrihet också när det gäller bosättningsort. Dessa förslag utvecklas närmare i kds skattepolitiska respektive familjepolitiska motion. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om att läkare som förbinder sig att upprätthålla tjänst i av läkarbrist drabbad region skall få en del av studieskulden avskriven. 1987/88 Sf335