ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub611 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub611 av tredje vice talman () om lärarutbildningen i ämnet samhällskunskap I huvudtitel (prop. 1987/88:100 bil. 10) lägger departementschefen bl. a. förslag om innehållet i och omfattningen av lärarutbildningen för gymnasieskola och vuxenutbildning (s 274 ff). Förslagen grundar sig på ett utredningsuppdrag som SÖ och UHÄ fullgjort. Utredarnas förslag innebar bl. a. att utbildningen i samhällskunskap för ämneslärare skall omfatta 80 poäng. För de flesta ämnen som skall ingå i ämneslärarutbildningen följer departementschefen de förslag som SÖ och UHÄ lagt. Detta gäller dock inte ämnet samhällskunskap. För detta ämne föreslår departementschefen en sänkning till 60 poäng. Någon närmare motivering för denna avvikelse ges inte. Denna försvagning av samhällskunskapens ställning i utbildningen är ytterst beklaglig och kan inte accepteras. I de allmänna målsättningarna för utbildningen i skolan framhålls med rätta hur viktigt det är att eleverna får goda kunskaper om det samhälle de skall verka i som yrkesutövare och samhällsmedborgare. Undervisningen i samhällskunskap är ett betydelsefullt led i den fostran till demokrati som skolan skall ge. En grundläggande förutsättning för en gedigen och intresseväckande undervisning på detta område är givetvis att lärarna har en bra utbildning. Detta krav kan inte tillgodoses inom den snäva ram som ges om lärarutbildningen i ämnet endast skall omfatta 60 poäng. I undervisningsämnet samhällskunskap ingår flera olika högskoleämnen. Med en alltför kort undervisningstid medför detta, att den utbildning som kan ges i de olika delmomenten närmast får karaktären av översiktskurser. Någon fördjupning i de ämnen som ingår blir inte möjlig. Som exempel på denna effekt av den korta utbildningstiden kan nämnas att även de lärare som skall undervisa på gymnasiet endast får drygt en halv termins studier i ämnet statskunskap. Det är således mycket väl motiverat, att utbildningen i samhällskunskap skall omfatta 80 poäng. Jag föreslår därför att skall uttala sig för detta. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen föreslår jag att som sin mening ger regeringen tilt känna att lärarutbildningen i ämnet samhällskunskap skall omfatta 80 poäng. 1987/88 Ub611
mot · GB02Ub613 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub613 av m. fl. om den sociala snedrekryteringen vid högre utbildning Det är ett oeftergivligt krav för ett demokratiskt samhälle att alla, oavsett ekonomisk, social eller geografisk bakgrund skall ha möjlighet att studera. Den sociala snedrekryteringen är uppenbar. Ingen som helst förbättring har skett . Antalet arbetarungdomar resp. från högre socialgrupper vid högskolor och universitet står i omvänd proportion till deras andel av befolkningen. Den sociala snedrekryteringen kommer av allt att döma att öka. Vetenskapliga undersökningar visar att rädslan för skuldsättning gör att många ungdomar från arbetarhem avstår från högskolestudier. Det är också mycket viktigt att man undanröjer de ekonomiska hinder som finns kvar då det gäller gymnasiala studier. Av stor betydelse är också att man förbättrar den ekonomiska situationen för vuxenstuderande. Psykologiska faktorer, avsaknad av studietradition m. m. spelar också en stor roll för snedrekryteringen. På få områden är klasskillnaderna så iögonfallande som i fråga om rekryteringen till högre utbildning. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppgift att kartlägga och analysera orsakerna till den sociala snedrekryteringen samt framlägga en plan med förslag till en genomgripande reform på området. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att en utredning tillsätts med uppgift att kartlägga och analysera orsakerna till den sociala snedrekryteringen samt framlägga en plan med förslag till en genomgripande reform på området. () () () ()
mot · GB02Ub615 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub615 av och () om kombinationen hemkunskap-teknik i grundskollärarutbildningen I utbildningsplanen för grundskollärarlinjen som UHÄ fastställde sägs det, när det gäller valfri ämnesfördjupning om 20 poäng, att endast slöjd av de praktiskt estetiska ämnena kan kombineras med teknik. Vi anser i likhet med bl. a. företrädare för hushållslärarlinjen att även hemkunskap-teknik är en mycket lämplig kombination. Detta har inte beaktats. Kombinationen är värdefull av två skäl. För det första finns det i hemkunskapsundervisningen ett flertal kurser med teknisk anknytning. För det andra anser vi, att skolan har ett särskilt ansvar att försöka bryta det traditionella mönster som gör att flickor alltför sällan väljer teknisk yrkesverksamhet. För att bryta detta mönster anser vi, att skolan bör utforma sin tekniska undervisning så att också flickor kan identifiera sig med innehållet i kurserna. undervisar till största delen män i teknik. Läroböckerna är fyllda av muskulösa karlar som kör med skottkärror, spettar upp stenar, hugger ved osv. när man skall exemplifiera tekniska fenomen. Vi tror, att lärare som i sin utbildning har fått kunskaper i såväl hemkunskap som teknik kan utforma sin teknikundervisning så att den känns relevant och inspirerande för såväl flickor som pojkar. Dessutom torde tekniska moment i hemkunskapsämnet kunna behandlas med mer teknisk inriktning om lärare i hemkunskap har teknik som fördjupningsämne. Skolan och samhället i övrigt har trots stora ansträngningar inte lyckats bryta det djupt rotade könsrollsmönstret som gör att flickor inte väljer teknisk inriktning i gymnasieskolan eller som yrkesval. Därför utbildar vi i alltför stor utsträckning flickor till arbetslöshet. Dessutom går vi miste om den tekniska begåvningsreserv som flickor utgör och som samhället så väl behöver. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att i den nya grundskollärarutbildningens ämnesfördjupning kombinationen hemkunskap-teknik införs.
mot · GB02Ub619 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub619 av m. fl. (s) om förändrad vårdlärarutbildning Den s. k. 77-utredningen presenterade sitt betänkande om en reformering av de medellånga vårdutbildningarna. beslutade utifrån utredningens förslag om den kommunala inriktning och innehåll. I samband med riksdagsbehandlingen om Vård 77:s förslag poängterades på flera sätt behoven av en förändring av vårdlärarutbildningen. Mot denna bakgrund beslutade UHÄ 1981 att tillsätta en arbetsgrupp för att se över vårdlärarutbildningen både för gymnasieskolan och . Arbetsgruppen presenterade 1983 en . I rapporten föreslås en lärarutbildning som är gemensam för både gymnasieskola och högskola. Den nuvarande lärarutbildningen föreslås bli förlängd med 20 poäng till 80 poäng. UHÄ:s förslag fick kritik av flera remissinstanser. Därför har man internt inom högskoleämbetet utarbetat ett nytt förslag. Förslaget överlämnades till regeringen. Det innebär att lärarutbildningen för vårdområdet omfattar 80 poäng. Utbildningen blir en linje med två inriktningar. Inriktningen för lärare inom gymnasieskolan föreslås omfatta 20 poängs ämnesfördjupning i karaktärsämnet och ytterligare 20 poäng i två till tre ämnen till stöd för karaktärsämnet. Dessutom ingår 40 poäng praktisk-pedagogisk utbildning. Högskoleutbildningen föreslås omfatta 60 poäng ämnesfördjupning och 20 poäng praktisk-pedagogisk utbildning. För tillträde till lärarutbildningen fordras att man har en medellång vårdutbildning inom det verksamhetsområde som motsvarar den utbildning man tänkt arbeta i som lärare. Dessutom krävs yrkeserfarenhet . I uppdraget för den arbetsgrupp som UHÄ tillsatte 1981 ingick att utreda möjligheterna för nya grupper att vinna tillträde till vårdlärarutbildningen. Denna möjlighet skulle i första hand kunna komma i fråga för undersköterskor, skötare i psykiatrisk vård och vårdbiträden inom . LO:s representant och representant i har i särskilda yttranden till rapporten förordat denna möjlighet. Majoriteten i gruppen tyckte som redovisats att lärarutbildningen skall vara gemensam för gymnasier och högskola och att utbildningen vid högskolan då ger samma utbildning som den som tillämpas vid gymnasier. Då nu UHÄ omprövat sin tidigare inställning och viktiga förändringar kommer att göras av den gymnasiala yrkesutbildningen tycker vi att det på nytt finns anledning att aktualisera frågan om en breddad rekrytering till vårdlärarutbildningen. Det är av stor vikt att det inom vårdområdet finns samma möjligheter som inom övriga yrkesområden, dvs. att efter en gymnasial yrkesutbildning kunna söka till lärarutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående förändrad vårdlärarutbildning. () () 1987/88 Ub619
mot · GB02Ub620 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub620 av och () om mertitvärderingen av studer/examina vid utländska universitet och högskolor Vid ett flertal tillfällen har undertecknade motionärer lagt motioner angående värdering av studier/examina vid utländska universitet och högskolor. 1982 beslöt UHÄ efter samråd med (), (SoS) och statens invandrarverk () att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att utreda värderingen av utländsk högre utbildning. (), och skulle enligt beslutet erbjudas vara representerade vid gruppens sammanträden. Syftet enligt UHÄ:s beslut var att utreda och föreslå åtgärder för en smidigare och mer ändamålsenlig hantering av enskilda personers eller institutioners önskan att få utomlands genomgången högre utbildning värderad gentemot utbildning i det svenska högskolesystemet. Det konstaterades att svårigheter förelegat för UHÄ att hantera ärenden av detta slag. Man har vid verket diskuterat hur man skulle förfara vid förfrågningar om ansökningar. Man hade också kunnat konstatera att verket saknade kompetens och resurser för att handlägga dessa ärenden. Situationen visade sig vid kontakt med olika andra verk i detta avseende vara i stort densamma. Efter har ett antal konventioner slutits om likvärdighet eller erkännande av studieperioder, betyg och examina, bl. Europarådskonvention om likvärdighet av studieperiod vid universiteten, och Europarådskonvention om erkännande av universitetsexamina för tillträde till fortsatta studier. 1974 antog för kulturellt samarbete en deklaration i vilken medlemsstaterna uppmanades hålla av universitetsplatserna öppna för utländska studenter. Enligt samma deklaration skall länderna i erkänna betyg som examina från övriga konventionsländer såväl för studerande som för forskare. har undertecknat dessa konventioner och deklarationer och det måste vara av största vikt för oss att finna en fungerande organisation för värdering av utländsk högre utbildning. Vid förfrågning hos de enskilda universiteten och högskolorna har det visat sig svårt att få en uppskattning av antalet förfrågningar. (Dessa kan ju riktas såväl till central förvaltning som till institutioner, linjenämnden m. Många förfrågningar sker också enbart muntligt och finns därför över huvud ej dokumenterade. I UHÄ:s rapport 1983:19 (Värdering av utländsk högskoleutbildning) lade den tillsatta arbetsgruppen förslag till åtgärder. Vi måste dock konstatera att dessa frågor är olösta. Vi finner det ytterst förvånande och otillfredsställande att under dessa år - trots idogt motionerande från vår sida och utskottets tillkännagivande - icke har förelagt förslag i ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om meritvärdering av studier/examina vid utländska universitet och högskolor. () () 1987/88 Ub620
mot · GB02Ub622 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub622 av och (c) om högskolan i / För att få en balanserad regional utveckling i krävs att högskolan finns väl utbyggd över hela landet. De mindre högskolorna som tillkommit har här en nyckelfunktion. En viktig utbildningspolitisk uppgift är därför att stärka de mindre högskolornas ställning. Om en målmedveten uppbyggnad skall komma till stånd krävs bättre framförhållning i planeringen och bättre planer då det gäller utvecklingen av framtida anslag och utbildningsplatser. Grundskollärarutbildningen vid /högskola Regeringen redovisar i budgetpropositionen skälen till varför den ursprungliga planeringsramen för grundskollärarlinjens tidigare del ändrats från 7001 000 nybörjarplatser till 1 620 platser. Den förändrade befolkningsprognosen med en ökad efterfrågan på utbildningsplatser i gäller även för högskolan /upptagningsområde. Att minska antalet utbildningsplatser i ett så kraftigt expansionsområde är ologiskt. Högskoleväsendet har decentraliserats, men lärarutbildningen har centraliserats till färre orter. Detta är en konstig och svårförståelig utveckling eftersom den fortbildning som ges vid lärarutbildningen bör utvecklas i nära samarbete med avnämarna. /har bra lokaler för grundskollärarlinje och god lärarkompetens. Det vore resursslöseri att inte utnyttja befintliga resurser. Vi kan konstatera att satsningarna på /varit alltför små. Detta framgår av nedanstående tabeller. Jämförelsen är gjord med några jämförbara högskolor och med ungefär samma befolkningsmängd för 87/88 och tänkt tilldelning 88/89. Medel för grundläggande högskoleutbildning (milj. Lokala och individuella linjer samt fristående kurser 88/89 9 874 000 7 975 000 7 012 000 4 513 000 Siffrorna talar sitt tydliga språk. Vad har då högskolans styrelse gjort för att stärka högskolans ställning? Man har lagt förslag som visat på behovet av utökad ekonomiutbildning som man kunde lokalisera till . Vidare bostads- och fastighetsförvaltarlinje som fördjupningsalternativ för en fullständig ekonomiutbildning. Tyvärr har inte regeringen i sin budgetproposition gett /det stöd som är rimligt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att grundskollärarutbildning skall ske vid /, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en omfördelning bör göras av medel från storstadsregionerna till de mindre högskolorna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att /bör tillföras resurser till lokala och individuella linjer m. m. på samma nivå som motsvarande högskolor. () (c)
mot · GB02Ub624 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub624 av (vpk) om en granskning av kvinnoforskningens genomslag i undervisningsmaterial Det är fortfarande så att kvinnoforskningens resultat får mycket begränsat, om ens något, utrymme i kurslitteratur och undervisning. Detta gäller generellt inom grundskola, gymnasieskola och universitet. har en engagerad samhällsdebatt och flera olika politiska förslag lagts, syftande till direkta åtgärder för att förbättra kvinnors situation. Som exempel kan nämnas stöd till offer för bl. a. sexuella övergrepp och kvinnomisshandel. Ändå är det fortfarande så att i utbildningen, t. o. m. för de som skall bli verksamma inom sociala yrkesområden, saknas relevant undervisning, litteratur och handledarkompetens. Varken inom psykolog-, jurist- eller socionomutbildningarna har kvinnoforskningens resultat fått någon genomslagskraft. Forum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning har här en viktig uppgift att fylla. Men det är också ytterst angeläget att undervisnings- och kursmaterial granskas ideologi-kritiskt ur könsperspektiv. Detta skulle kunna ske genom samarbete mellan JÄMFO och universitetens Fora för kvinnliga forskare och kvinnoforskning. Vi anser det därför vara ytterst angeläget att projektmedel ställs till förfogande för detta. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av projektmedel för ideologi-kritisk forskning ur könsperspektiv av undervisningsmaterial.
mot · GB02Ub630 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub630 av Hans Nyhage och () om utrustningsbehoven vid högskolan i Medel för högskolans utrustning anvisas under anslaget I 3. Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheter m. m. Under detta anslag uppfördes i budgetpropositionen 1985/86 som en engångsanvisning 4 milj. kr. för förnyelse av utrustning för högskoleutbildning inom teko-området. Under anslaget anvisas också medel, vilka ställs till Universitets- och högskoleämbetets disposition, den s. k. UHÄ-ramen. Föregående år höjde de av regeringen föreslagna kostnadsramarna vad avser UHÄ-ramen från 154 milj.kr. till 176 milj. kr. En uppräkning av föregående års anslag med den i propositionen angivna genomsnittliga prisomräkningen () skulle ge 183 milj. kr. I årets proposition föreslås /89 157 milj. kr., vilket innebär en markant sänkning i relation till föregående år. Högskolornas utrustningsbehov har alltmer betonats av bl. a. UHÄ. Det har också uppmärksammats av och av affärsbankerna vilka efter förhandlingar utfäste sig att bidra till högskolornas utrustning med 200 milj. kr. En förutsättning härför var att skattebefrielse skulle erhållas för de bidrag som lämnades. De av affärsbankerna till högskolorna fördelade medlen innevarande budgetår har därför endast omfattat utrustning för forskningsändamål. Bidrag till utrustning för den grundläggande utbildningen lämnas sålunda inte av affärsbankerna. 1 likhet med övriga högskolor har högskolan i omfattande utrustningsbehov, vilka i första hand hänför sig till den grundläggande utbildningen. Detta innebär att möjligheterna att erhålla bidrag från affärsbankerna med gällande skatteregler är ytterst begränsade. Högskolans utbyggnad inom den tekniska sektorn med teko-utbildningar, den lokala linjen datorstyrda tillverkningssystem och den framtida utvecklingen av utbildningar på mellaningenjörsnivå ställer stora krav på adekvat utrustning. För tekoutbildningar liksom för den lokala linjen har utrustningsmedel ställts till förfogande genom tidigare beslut. Därvid har tilldelningen baserats på framställningar från högskolan med priser angivna prisläge, vilket vid tiden för framställningen var det enda kända. De utrustningsbehov som i första hand måste tillgodoses hänför sig till nedanstående områden. Utrustning för teko-utbildningar och Datorstyrda tillverkningssystem, 1987/88 Ub630 Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utrustningsbehoven vid högskolan i . Hans Nyhage (m) () för vilka anslagen i första hand måste räknas upp med hänsyn till prisutvecklingen. Datorutrustning för datautbildningar, ekonomiutbildning och bibliotekarie- och dokumentalistutbildningar. Datorutrustning för bibliotek (automatiserat bibliotekssystem) och administration.
mot · GB02Ub631 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub631 av och () om påbyggnadsutbildning i logopedi Logopedlinjen omfattar 120 poäng och innehåller undervisning i psykologi, lingvistik, olika medicinska ämnen och logopedi. Linjen finns i , och . 24 studenter tas in . I landet finns ca 600 yrkesverksamma logopeder. Logopedutbildningen är arbetskrävande, eftersom den dels omfattar flera olika ämnen, dels kräver både teoretiska och praktiska studier, de senare i form av handledd patientbehandling. Innehållet i utbildningen har successivt ökat på grund av nya teoretiska landvinningar och även genom nya sjukvårdspolitiska krav, t. ex. ökad satsning på primärvård. Det är inte möjligt att ytterligare öka innehållet i utbildningen, varför en förlängning av linjen till 160 poäng diskuteras. Påbyggnadsutbildning i logopedi har givits som enstaka kurs om 20 poäng i (två gånger) och i (en). En påbyggnadsutbildning är nödvändig för att ge yrkesverksamma logopeder möjlighet att hålla sig å jour med den teoretiska och praktiska utvecklingen i ämnet. Eftersom underlaget för påbyggnadsutbildningen är begränsat skulle en påbyggnadslinje ges , varannan gång i och varannan gång i . Motiven till att påbyggnadsutbildningen i logopedi bör organiseras som en utbildningslinje och inte som enstaka kurser är framför allt planeringsmässiga - både för de institutioner som ansvarar för utbildningen och för de studerande. En påbyggnadslinje återkommer med en given periodicitet; för en enstaka kurs måste däremot medel sökas för varje tillfälle i konkurrens med andra behov. Från institutionens synpunkt är en kontinuerlig tillgång på lärarkrafter nödvändig. Eftersom en utbildningslinje alltid ges är det möjligt att långsiktigt planera lärarbehovet och institutionens resurser. Med hänsyn till grundutbildningens uppläggning är regelbundenheten också betydelsefull, eftersom den tillåter en långsiktig och stabil uppdelning av olika delar av utbildningen på respektive grundutbildning och påbyggnadsutbildning. För presumtiva studerande är det givetvis också en fördel att kunna räkna med att utbildningen ges regelbundet. UHÄ har prioriterat påbyggnadsutbildningen i logopedi och vi anser i likhet med UHÄ att den bör inrättas redan kommande läsår vid . Finansiering kan ske genom att . överförs från anslag D13 till D10 i bilaga 10 till budgetpropositionen 1988. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar inrätta en påbyggnadsutbildning i logopedi vid i enlighet med vad som föreslås i motionen. () Per Stenmarck (m) 1987/88 Ub630
mot · GB02Ub632 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub632 av m. fl. (vpk) om oförändrad vårdlärarutbildning i Vårdlärarutbildningen vid hade /81 84 nybörjarplatser. sänktes antalet till 72 platser, för att 1985/86 sänkas ytterligare, till 48 platser. I årets budgetproposition föreslås en ytterligare sänkning, till 36 platser /89. Som skäl för detta anförs att det funnits, och finns, obesatta platser vid vårdlärarlinjen alltsedan 1983, dvs. från som utbildningsarvodet togs bort. föreslås dock att detta arvode skall återinföras, vilket torde få till följd att utbildningsplatserna åter kommer att utnyttjas. Det är därför högst otillfredsställande att antalet platser nu skärs ner, allra helst som det finns en brist på vård- och omsorgspersonal och därför ett ökat utbildningsbehov. Nedskärningen av utbildningen i är orimlig även ur andra aspekter. Geografiskt omfattar högskoleregion till ytan drygt halva . Om den föreslagna nedksörningen genomförs skulle det betyda att endast 36 nybörjarplatser/år skulle erbjudas i hela detta område. Vidare har UHÄ i en skrivelse till regering och utbildningsdepartement framlagt förslag till förändrad vårdlärarutbildning. Detta förslag innebär bl. a. att vårdlärarlinjen förlängs till 80 poäng och att linjen får två inriktningar. För att kunna genomföra denna utveckling och förändring krävs självfallet resurser för såväl planering som genomförande vid vårdlärarinstitutionerna. En nedskärning av antalet utbildningsplatser med åtföljande medelsindragning som följd, innebär för en liten institution ett ekonomiskt avbräck som äventyrar de basresurser som garanterar utbildningens kvalitet. Ett minskat studerandeantal medför visserligen minskade kostnader för praktikperioderna, men den övriga undervisningen måste självfallet bedrivas i samma utsträckning som tidigare, alltså oavsett om det är 18 eller 24 studerande. Den entydiga slutsats som kan dras av detta är att ingen nedskärning av antalet nybörjarplatser bör ske i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vårdlärarutbildning vid . (vpk) (vpk) 1987/88 Ub632