ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub700 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub700 av () om samhällskunskap på ämneslärarlinjen I årets budgetproposition, bil. 10, s. 274, anges att SÖ och UHÄ har föreslagit att ämnet samhällskunskap på ämneslärarlinjen skall omfatta 80 poäng. Regeringen går emot förslaget och menar att det skall vara 60 poäng. Som motiv anges att ämnets roll inom gymnasieskolan inte är bestämd. Jag menar att det är oerhört viktigt att lärare som skall undervisa i samhällskunskap har erforderliga egna kunskaper, och för det krävs 80 poäng som SÖ och UHÄ föreslagit. Eleverna måste kunna lotsas genom ett brus av information från hela världen, lära sig att tolka och värdera uppgifter från olika samhälleliga företeelser både i och från andra länder i världen. För denna lotsande uppgift behöver sannerligen lärare gedigna egna kunskaper, som getts . Tid behövs också för att smälta och integrera kunskaper även för blivande ämneslärare. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i de kombinationer vid ämneslärarlinjen där ämnet samhällskunskap ingår bör ämnet omfatta 80 poäng.
mot · GB02Ub701 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub701 om försök med treårigt gymnasium som tillträdeskrav för de medellånga högskoleutbildningarna Till de medellånga högskoleutbildningarna räknas utbildning till arbetsterapeut, sjukgymnast, sjuksköterska, laboratorieassistent m. fl. Sedan dessa utbildningar startade som högskoleutbildningar har det gått . Det finns erfarenheter som visar på att de elever som gått tvåårigt gymnasium, t. ex. vårdlinjen, social servicelinje och sedan gått vidare inte har de förkunskaper som krävs. Eleverna får på så sätt en mycket stor arbetsbelastning, eftersom de under högskoleutbildningens gång också måste förbättra sina grundkunskaper i matematik, Na-ämnena, svenska och engelska. Detta gör att studieavbrotten ökar bland de som har tvåårigt gymnasium som bakgrund. En del elever skaffar sig både en treårig gymnasieutbildning och en tvåårig utbildning från vårdlinjen, eftersom de förstått att det annars blir svårt att klara av utbildningen. Detta kan väl knappast vara meningen - de klarar av sina högskolestudier men har kanske tagit upp platser för andra. Samtliga de utbildningar som ges inom de medellånga högskoleutbildningarna har tillförts nya ämnen sedan utbildningarna startade, och det har skett på bekostnad av de yrkesspecifika ämnena. Utökningen gäller inte minst komplettering av grundkunskaperna. För att få erfarenheter av om en förändring av intagningsreglerna minskar belastningen på eleverna och ger bättre grunder för högskolestudierna borde en försöksverksamhet genomföras. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att begär att regeringen låter genomföra försöksverksamhet med treårigt gymnasium som bas för de medellånga högskoleutbildningarna.
mot · GB02Ub705 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub705 av m. fl. (s) om utbildning att tolka naturen och miljön Intresset för ökade kunskaper om naturen och om hela miljön är påtaglig. Detta tar sig uttryck på olika sätt. Antalet medlemmar i miljö- och friluftsorganisationer ökar starkt. Studier i miljökunskap bedrivs. Detta är uttryck för personligt engagemang och initiativ. Även myndigheter och organiasationer möter det ökade intresset. Det finns numera drygt 20 naturum och över 200 natur- och kulturstigar spridda över landet. Namnet naturum ägs av , men anläggningarna ägs, drivs och bekostas oftast av andra: skogsvårdsstyreisen, länsstyrelser, naturskyddsföreningar, domänverket m.fl. Ett naturum består av en mindre lokal med information om ett områdes natur- och kulturlandskap. Till detta kopplas i bästa fall en verksamhet med guidade vandringar, naturstigar, temadagar m. m. Naturstigarna har också många olika organisationer bakom sig. Deras tema kan lika mycket gälla natur- som kulturföreteelser. De existerande museerna undergår en successiv förnyelse och nya museer tillkommer. i är ett exempel på dessa, Eketorps borg på och utställningen där ett annat. Utställningstekniken moderniseras och man tar ett ökande ansvar även för att tolka naturarvet och sambandet natur-kultur. Ideella föreningar som , och en uppsjö lokala hembygdsföreningar ordnar temadagar och vandringar. En form av tolkning, som i första hand vänder sig till , är naturskolorna. Sedan den första startade på i har ytterligare ett tiotal tillkommit och lika många planeras. En intresseförening har bildats: och pedagogik. I den planerade nya stora i fjällvärld kommer enligt mönster från Parks att ha anställda naturguider för att vägleda, undervisa och ta hand om besökarna. genomförs den stora med syfte att locka flera svenskar att upptäcka de stora gemensamma tillgångarna som finns i bl. a. naturreservaten. Denna glädjande utveckling, som vi tror är en nödvändig förutsättning för att den nya miljöpolitiken skall få fast förankring och förståelse hos svenska folket, sker som framgår på bred front. Ett problem som uppmärksammats i flera sammanhang är dock bristen på adekvat utbildning i för denna typ av tolkning av naturen och kulturen samt naturpedagogik av olika slag. Utomlands finns sådan utbildning på alla nivåer. I och ges kurser i interpretation vid ett 60-tal universitet. I finns utbildning och även i grannlandet har utrett frågan om behov och organisation av utbildning för naturvejledning. Enligt vår mening är det att vi även i startar en utbildning av naturtolkare. Utbildningsplaner för detta bör uppdras till SÖ och UHÄ att utarbeta. Därefter kan lämplig dimensionering och förläggning av utbildningen övervägas. I detta planarbete är , turistråd, , m.fl. naturliga intressenter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en utbildning i i tolkning av naturen och miljön i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () 1987/88 Ub705
mot · GB02Ub706 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion tili 1987/88:Ub706 av m. fl. om inrättande av en professur i ämnet mänskliga rättigheter Inom har betonat vikten av undervisning om mänskliga rättigheter (MR). I för 1984-1989 uppmanas medlemsstaterna bl. a. att vid universiteten inrätta professurer, ordna kurser i MR för yrkesförbund, skapa nationella centra för undervisning, forskning och dokumentation om MR, organisera konferenser och möten om MR-undervisning, framställa textböcker om MR för grundskola och gymnasium liksom för de yrkesgrupper, som har direkt anknytning till MR. Vidare ingår i UNESCO-planen att utarbeta förslag till kursplaner i olika ämnen för MR-undervisning i , gymnasiet, på universitet samt för informell undervisning och för de yrkesgrupper som har anknytning till MR. har rekommenderat medlemsstaterna att också Stödja utbildning och forskning inom MR-området och att det i det egna landet företa lämpliga åtgärder för att inleda aktiviteter för att främja MR och deras beskydd samt att ge fortbildning och specialutbildning för MR för relevant personal i närliggande arbetsområden som polis- och fängelsepersonal, sjukvårdspersonal samt tjänstemän som har ansvar för flyktingar, invandrare och minoriteter. har tillsatt en arbetsgrupp som skall initiera och leda ett utvecklingsarbete för undervisning om internationell förståelse. Projektet inluderar forsknings- och utvecklingsarbete beträffande undervisning i mänskliga rättigheter. Det är angeläget att universitets- och högskoleämbetet tar initiativ då det gäller forskning och undervisning om de mänskliga rättigheterna vid våra universitet och högskolor. Möjligheter till forskning och framtagning av undervisningsmaterial på alla nivåer bör prioriteras. Någon professur i ämnet mänskliga rättigheter finns inte i vårt land, vilken möjligt borde inrättas. Det är av särskild vikt att en professur inrättas med hänsyn till den utveckling och den vetenskapliga forskning som pågår på det internationella planet. Det har lagts ökad vikt vid de sociala, ekonomiska och kulturella rättigheterna i den internationella diskussionen. De övriga nordiska länderna har ett visst försteg framför på detta område. Det förekommer framför allt i och ett engagerat och intresseväckande forskningsarbete. Departementschefen har tidigare uttalat sig positivt om behovet av en professur i mänskliga rättigheter. Kring en nyinrättad professur borde åtminstone på viss sikt kunna skapas en forskningsgrupp eller institution, som skulle kunna få betydelse såväl nationellt som internationellt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till inrättandet av en professur i ämnet mänskliga rättigheter. () () 1987/88 Ub706
mot · GB02Ub708 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :Ub708 av och () om kombinationen hemkunskap-teknik i grundskollärarutbildningen I utbildningsplanen för grundskollärarlinjen som UHÄ fastställde heter det. när det gäller valfri ämnesfördjupning om 20 poäng, att endast slöjd av de praktiskt-estetiska ämnena kan kombineras med teknik (se s. 11 i Utbildningsplan för grundskollärarlinjen). Hushållslärarlinjen har i tidigare skrivelse till UHÄ hävdat att även hemkunskap-teknik är en mycket lämplig kombination, vilket inte beaktats. Vi anser kombinationen värdefull av två skäl. För det första finns det i hemkunskapsundervisningen ett flertal kurser med teknisk anknytning. För det andra anser vi att skolan har ett särskilt ansvar att försöka bryta det traditionella mönster som gör att flickor sällan väljer teknisk yrkesverksamhet. För att bryta detta mönster tror vi att skolan måste utforma sin tekniska undervisning så att också flickor kan identifiera sig med innehållet i kurserna. undervisar till största delen män i teknik. Läroböckerna är fulla av muskulösa karlar som kör med skottkärror, spettar upp stenar, hugger ved osv. när man skall exemplifera tekniska fenomen. , skolforskare från , skriver i sin bok i centrum (och Liber Utbildningsförlaget): Varför är kemi- och fysikundervisningen så koncentrerad kring abstrakta processer, laborationer med dyr utrustning som inte finns utanför laboratoriet? Varför handlar det i så häg grad om industriprocessen och mäns maskiner när det dagliga livet är fullt av kemi och fysik - när potatisen kokar, gröt bränns vid och saften jäser. Vem gör urvalet? Vem bestämmer vad som är värt att veta och kunna? talar visserligen om kemi och fysik, men ovanstående synpunkter är väl så relevanta också när det gäller teknik - det framgår klart av läroböckerna. Ytterligare stöd för våra argument är lätt att hitta i Lgr 80 som ju tydligt betonar vikten av de tekniskt-praktiska vardagsfärdigheterna, se t. ex. Lgr 80 s. 16 eller s. 31, där det t. o. m. betonas: Mer traditionellt stoff kan behöva vika för att skolan tillräckligt skall kunna anknyta till den verklighet, som omger eleverna. Vi tror att en lärare som i sin utbildning har fått kunskaper i såväl hemkunskap som teknik kan utforma sin teknikundervisning så att den känns relevant och inspirerande för såväl flickor som pojkar. Dessutom torde tekniska moment i hemkunskapsämnet kunna behandlas med mer teknisk 1 inriktning om läraren i hemkunskap har teknik som fördjupningsämne. Skolan och samhället i övrigt har trots mycket stora ansträngningar inte lyckats bryta det djupt rotade könsrollsmönstret som gör att flickor inte väljer teknisk inriktning i gymnasieskolan eller som yrkesval. Därför utbildar vi i alltför stor utsträckning flickor till arbetslöshet. Dessutom går vi miste om den tekniska begåvningsreserv som flickor utgör och som samhället så väl behöver. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att i grundskollärarutbildningen anordna kombinationen hemkunskap-teknik. () () 1987/88 Ub708
mot · GB02Ub712 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub712 av , fl. (c, m, fp, vpk) om en professur i körsång I är körsången en mycket betydelsefull del av vår kulturella tradition. Det är en kulturyttring som finns över hela vårt land och omfattas med entusiasm och glädje av både sångare och körledare. Därtill innebär sången en ovärderlig tillgång för dess lyssnare. Körsången är kanske den folkrörelse i vårt land som har den mest vittförgrenade och mångfacetterade verksamheten. Deltagande i körsång spelar också en viktig social funktion och överbryggar många gränser mellan människor. har den stora invandringen berikat också körsången. Svenskt körliv är i världsklass, och de bästa körerna är väl kända och eftertraktade i hela världen. Den person som kanske allra mest har bidragit till svensk körsångs goda namn och rykte är , som före sin pensionering innehade en personlig professur. Körsång är därför en viktig del av svenskt musikliv, dels därför att våra bästa körer även tillhör toppskiktet globalt sett, dels därför att toppskiktet inte lever isolerat utan vilar på en bred folkrörelse som engagerar mer än 500 000 körsångare i vårt land. Denna fullständiga pyramid av sjungande människor i alla åldrar borde stödjas av en liknande pyramid av samhällsinsatser för körlivet. Men den nuvarande pyramiden är dock inte alls lika fullständig. - Det saknas topp, dvs. körsången äger ingen professur vid någon musikhögskola sedan alla körledares förebild med sin personliga professur vid i pensionerats. Vid hans pensionering upphörde tjänsten. - Våra bästa körsångare är professionella till kunskapen men amatörer i yrkeshänseende, dvs. landstingens (tidigare regionmusikens) ca 500 musikertjänster runt om i landet är inte öppna för vokalmusiker. Endast vid operahusen finns körsångare anställda. - Möjligheter till information och utvecklingsarbete att anlitas av dem som ej kan nyttja (hög)skolor och andra utbildningsanstalter är ytterst begränsat. Vid i undervisas i kördirigering på tre olika nivåer. musiklärare kördirigering 1,5 vt under 3 år kyrkomusiker kördirigering 2,0 vt under 3 år - påbyggnadsutbildning ensambleledarutbildning studier heltid körpedagogutbildning studier halvfart kördirigentutbildning Mäster dass studier heltid För dessa olika nivåer borde det rimligtvis finnas olika nivåer på universitetslärarna. Den lägsta nivån sköts av universitetsadjunkt, mellannivån av lektor samt diplomnivån självklart av en professor. Dagens situation på är sådan att all undervisning sköts av tre adjunkter och en timlärare, . Mot denna bakgrund vore det ju självklart att det också i vårt land fanns professurer i körsång vid våra högskolor. Så är fallet i de allra flesta andra körsjungande länder. Skall vi kunna bibehålla den höga internationella standard och den rika kulturtradition som präglar körsången i och dessutom kunna satsa på konstnärligt utvecklingsarbete på detta område bör permanenta professurer i körsång inrättas vid våra högskolor i , och . Som ett första steg bör en professur inrättas i . Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättandet av en permanent professur i körsång vid i . () () 1987/88 Ub712
mot · GB02Ub713 · 1988-01-26 00:00:00 — om inrättande av högre tjänster för sjukgymnaster med forskningskompetens Intresse är den motor som håller i gång när allt annat sviktar. Detta är verkligheten för många som ägnar sig åt forskning och utvecklingsarbete inom hälso- och sjukvården. Det finns över 100 sjukgymnaster som har genomgått forskningsförberedande utbildning och nått kompetens för antagning till forskarutbildning. Här finns en stor resurs för vidareutveckling - inte minst av rehabiliteringsforskningen i , men adekvata tjänster saknas helt. Det finns en klar koppling mellan utbildning och karriärmöjligheter, och här måste hälso- och sjukvården som arbetsgivare ge möjlighet till högre tjänster med sikte på forsknings- och utvecklingsarbete för sjukgymnaster med forskningsförberedande utbildning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att hälso- och sjukvården inrättar adekvata högre tjänster för sjukgymnaster med forskningsförberedande utbildning och sjukgymnaster som avlagt licentiat- och doktorsexamen.
mot · GB02Ub717 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub717 av och () om en professur i ekologi vid högskolan i De ekologiska systemen utsätts för allt större påfrestningar på grund av människosamhällets teknik och verksamhet. med att mänskligheten växer i både antal och materiel! omsättning, minskar de ekologiska marginalerna, vilket medför att kravet på förståelse för naturens funktionssätt ökar. Det måste finnas människor som kan ta itu med problemen. Utbildning och forskning behövs som kan koppla samman samhällets försörjning, miljövård och ekologi för att hitta praktiskt genomförbara helhetslösningar som vänder den nedåtgående utvecklingen, återför samhället till ett varaktigt jämviktsförhållande med naturen och tryggar den biologiska tillväxten. En sådan utbildningslinje finns redan i , men den är ny och har fortfarande inte byggts ut fullständigt. Linjen för samhällsbyggnadsteknik har funnits vid högskolan i . byggts upp och har fyra utbyggda avdelningar: vattenteknik, vatten- och avloppsteknik, gatuteknik och restproduktteknik. Dessutom finns ett embryo till ekologiavdelning. Samhällsbyggnadstekniklinjen är av intresse för hela , vilket visar sig både vid elevrekrytering och vid anställningar av färdiga civilingenjörer. Vid linjen undervisas bl. a. i sådana ämnen som ekologi, geologi, kemi, kommunalteknik, tekniska försörjningssystem, samhällsplanering och miljövård. Eftersom linjen finns i borde naturligtvis även grundämnena i utbildningen finnas där. Men i ämnet ekologi, som är det näst mest omfattande ämnet på s-linjen (sammanlagt 14,5 universitetspoäng i tre obligatoriska kurser, jämfört med 18,5 poäng i tillämpad matematik), har högskolan i inte någon egen personal. hyr man in lärare för dessa kurser. Det är en lösning som fungerar på kort sikt för att ge en allmän standardundervisning i ekologi. Ämnets innehåll med tanke på att kurserna ges åt blivande civilingenjörer med framtida ansvar för samhällets tekniska system och stora miljöstörande verksamheter, har dock föga diskuterats. Dessutom är läget helt otillfredsställande när det gäller forskning och forskarutbildning i ämnet. Den forskning i ekologi och miljövård som bedrivs vid svenska universitet och högskolor saknar den för var dag allt livsviktigare föreningen av biologiska, samhälls- och tekniska kunskaper som krävs för en samlad och insiktsfull lösning av samhällets miljöproblem. Föreningen av dessa kunskaper är ett huvudsyfte med den samhällsbyggnadstekniska utbildningen. Miljöproblemen handlar om naturliga system och om tekniksamhällets avfalls-, avlopps- och avgasutsläpp. Det är helt nödvändigt att högskolan i skaffar sig egen kompetens på forskarnivå i ämnet, både för forskningens och för undervisningens skull. , som är den femte avdelningen vid , bör förses med en professur. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en professur i tillämpad ekologi vid . () () 1987/88 Ub717
mot · GB02Ub719 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub719 av () om ökad arkitektutbildning Byggkonjunkturerna går upp och ner och med dem efterfrågan på arkitekter och byggnadsingenjörer. 1984 skars antalet arkitektplatser vid ner från 60 till 45, utan att detta medförde några stora ekonomiska besparingar, eftersom lärår- och inte minst forskarorganisationen i stort sett bibehölls. Marginalkostnader för att utbilda ytterligare 15 arkitekter är relativt små, även om arkitektutbildningen per årsstudieplats är dyr. I sin anslagsframställning framhöll UHÄ, att stor försiktighet bör iakttas, då det gäller att öka dimensioneringen av civilingenjörsutbildningen. Men eftersom arbetsmarknadens behov av utbildade inom byggområdet åter ökar, föreslog UHÄ en mindre ökning av antalet studerande inom väg- och vattenbyggnadslinjen samt en ökning av antalet studerande på arkitektlinjen på med 15. Regeringen har inte följt UHÄ-förslaget, men föreslagit att såväl väg- och vattenbyggnadslinjen som arkitektlinjen skall bli s. k. b-linjer, vilket innebär att högskolan lokalt kan göra vissa omdispositioner mellan linjerna. Jag välkomnar detta förslag, som ligger väl i linje med förslag om större självbestämmande för högskolan. Vid sidan om att göra såväl arkitekt- som väg- och vattenbyggnadslinjen till b-linjer borde antalet platser på arkitektlinjen öka med 15. Kostnaderna för denna ökning ryms såväl inom förslag att tillskjuta 4 milj. kr. utöver regeringens förslag till civilingenjörsutbildningen som inom mitt eget förslag att ej inrätta en linje i materialfysik i . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar öka antalet platser inom arkitektlinjen vid med 15.
mot · GB02Ub720 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub720 av och () om bibliotekarieutbildningen vid 1987/88 Ub720728 1972 förlädes till . införlivades utbildningen i det som genom högskolereformen blev högskolan i . Bibliotekarielinjen omfattar 80 poäng och studenterna kan efter två terminer välja mellan två inriktningar, kultur-information och informationdokumentation. finns också vid högskolan i dels en dokumentalistutbildning, dels en 40-poängsvariant av bibliotekarieutbildningen avsedd för personer som har disputerat. Efter en tids diskussioner förlädes tillfälligt 30 platser av utbildningen till . Denna kull av studenter skall också avsluta sin utbildning i . har som gått stått för huvuddelen av lärrarkrafterna även för den utlokaliserade utbildningen. Kravet för tillträde till bibliotekarielinjens 80-poängsvariant är minst 80 poängs högskolestudier. Ett flertal studenter har dock mera, i allmänhet 120 poäng eller mer. Det innebär att de har en lång studietid bakom sig, oftast vid någon av universitetsorterna. För många har det varit en stor nackdel att utbildningen endast har varit lokaliserad till en ort. Bibliotekarieutbildningen torde vara den enda utbildning av sådan omfattning som permanent bara finns på en ort - dessutom vid en mindre högskola, inte ett av universiteten. Detta kan också vara en anledning till svårigheten att rekrytera studenter till utbildningen . Till besattes inte ens aliade 120 platserna som fanns till förfogande. Framförallt har svårigheterna att rekrytera studenter från norra varit påfallande. Vid starten av utbildningen i visade sig intresset vara överväldigande stort. Många skäl pekar på fördelen med att förlägga bibliotekarieutbildning till permanent. Till exempel kan rekryteringsproblemen till bibliotekarietjänster i Norrlandslänen lösas. har ett omfattande utbud av linjer och enstaka kurser inom samtliga utbildningssektorer. Studenter som efter en grundutbildning vill gå vidare till bibliotekarieutbildningen slipper därmed flytta . En möjlighet att utbilda sig till bibliotekarie i breddar därmed rekryteringsunderlaget avsevärt. Forskningsanknytningen av bibliotekarieutbildningen har ända start varit i stort sett olöst. I finns forskning etablerad genom Inforsk. Samarbete mellan utbildningen och Inforsk har startat redan under den första terminen. 1 1987/88. Det finns alltså mycket som talar för att bibliotekarieutbildning i inte bör bli en engångsföreteelse. UHÄ bör därför få ett uppdrag att utreda möjligheten att bibliotekarieutbildningen vid i permanentas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bibliotekarieutbildningen i . () () 1987/88 Ub720