mot · GB02Jo794 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo794 av () om freonanvändningen Utsläppen av klorerade flourkarboner - i internationella sammanhang kallade CFC - i kallade freoner efter handelsnamnet på en av produkterna - har väsentlig betydelse för uttunningen av det skyddande ozonskiktet i stratosfären. Den ökade mängd ultraviolett strålning som når jordytan på grund av minskningen av ozonlagret orsakar bland annat en ökning av antalet hudcancerfall hos människan. Dessutom leder ökad UV-strålning till minskad produktion av viktiga jordbruksväxter och av plankton i havet. På lång sikt hotar det minskade skyddsskiktet i stratosfären att kraftigt rubba jordens klimat genom att en s. k. drivhuseffekt uppstår. Freoner används som drivmedel i sprayförpackningar, som jäsmedel i hård och mjuk skumplast till bl. a. möbler, fordon och förpackningar, som kylmedium i kylanläggningar och värmepumpar samt som lösnings- och avfettningsmedel. ökade freonanvändningen trots förbud mot användning i sprayförpackningar. Den största ökningen sker inom tillverkning av hård skumplast. Det finns goda möjligheter att återvinna freon eller ersätta användandet med nya processer och/eller produkter. överlämnade en rapport till regeringen angående åtgärder till skydd för ozonskiktet. Där föreslogs bl. a. att föreskrifter skulle utfärdas för konstruktion, drift och skötsel av kylanläggningar och värmepumpar för att begränsa utsläppen av CFC-köldmedier till atmosfären. Enligt rapporten borde föreskrifterna bl. a omfatta övergång till CFC 22 där så är tekniskt möjligt, ökad användning av indirekta system, skärpta krav på konstruktion och underhåll samt krav på särskild behörighet för installation och underhållsåtgärder som berör köldmediekretsen. har ingenting hänt. För vissa av åtgärderna krävs att en viss övergångstid medges och att omfattande utbildningsåtgärder sätts igång. Vissa åtgärder skulle emellertid kunna vidtas. Så borde man t. ex. kunna kräva att stora kylsystem skulle gå över från direkta till indirekta system. Det innebär att man har ett mycket litet system med freon, som alstrar kylan, medan man i det stora systemet har t. ex. vatten och alkohol som kyls av freonet. På så sätt minimerar man både freonanvändningen och läckageriskerna till dess man också funnit ersättningen till freonet i det lilla kylalstrande systemet. Denna teknik finns och är dessutom mycket billigare. Tekniken innebär alltså att man begränsar freonanvändningen till det system som alstrar kyla. övergång till denna modell bör ske . Detta bör gälla för system som rymmer över freon. sker ingen övervakning eller registrering av inköp av köldmedier. Det är dock ett mycket verkningsfullt sätt att dels få en överblick av åtgången och den minskning i åtgången som olika åtgärder innebär, dels ger det en möjlighet att spåra läckor i system där kylmedier används. En sådan registrering bör därför komma till stånd. De begränsningar i CFC-användningen som kan uppnås genom de föreslagna åtgärderna på köldmediesidan utgör ett väsentligt led i arbetet med att reducera CFC-användningen i , bl. a. för att uppfylla åligganden enligt och de nordiska miljöministrarnas överenskommelse om en minskning till 1991. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att en övergång till indirekta kylsystem skall ske fr. o. m. , 2. att begär att regeringen utformar ett registersystem för köldmedieinköp. 1987/88 Jo794