ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk433 · 1988-01-26 00:00:00 — 1987/88 :Sk433 av (c) om användningen av medlen på skogskonton Ett karaktäristiskt inslag i utvecklingen på svensk landsbygd är den låga investeringsaktiviteten inom jordbruket. Eftersom jordbruket i många bygder i vårt land spelar en avgörande roll som bas för näringsliv och serviceverksamhet, inger denna låga investeringsaktivitet oro . Liksom aktiebolag inom näringslivet skattefritt kan avsätta medel till investeringsfonder att användas för investeringar, kan enskilda skogsägare avsätta virkeslikvider till skogskonton för att jämna ut skattebelastningen mellan olika år. Med hänsyn till den låga investeringsaktiviteten i jordbruket, borde det vara rimligt att skogsägare t. ex. på försök skulle få använda avsättningar till skogskonton på samma sätt som industriföretagen använder sina investeringskonton. Detta skulle innebära att skogsägare med skogskonto borde ges rätt att fritt och utan skattekonsekvenser få disponera skogskontomedel för investeringar i jord- och skogsbruk och kombinationsföretag. Om detta arrangemang genomfördes på prov, förslagsvis , skulle man få möjligheter att närmare bedöma effekten av arrangemanget och med ledning av dessa erfarenheter överväga mera långsiktiga regler för hur skogskonton skulle kunna disponeras för investeringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att under en försökstid medge att medel insatta på skogskonton utan skattekonsekvenser får användas för investeringar i jord- och skogsbruk och kombinationsföretag på landsbygden. 1 1987/88.
mot · GB02Sk434 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk434 av och () om uttag från skogskonto har skogsägare haft möjlighet att genom insättning på skogskonto utjämna inkomster från skogsbruket mellan olika inkomstår. Systemet är uppskattat av skogsägarna och har även för skogsindustrins virkesförsörjning en positiv inverkan. Det ger skogsägarna en stimulans att öka avverkningarna när industrins virkesbehov är stort, utan att detta får oacceptabla skattekonsekvenser som följd. Insättning på skogskonto får ske fram till sista dag för inlämnandet av allmän självdeklaration för det gångna beskattningsåret. Detta ger skogsägaren en möjlighet att göra en samlad bedömning av årets ekonomiska resultat. Uttag från skogskonto måste däremot ha skett före beskattningsårets utgång för att få tillgodoräknas dess inkomster. För skogsägaren torde det vara lika värdefullt att kunna göra en samlad bedömning av årets resultat vid uttag från skogskonto som vid insättning. En logisk följd av detta förhållande borde vara att uttag från skogskonto får göras efter beskattningsårets utgång som insättning. Allt talar alltså för att en ändring av uttagsreglema bör göras för att ytterligare förbättra skogsägarnas utnyttjande av skogskonton. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att uttag från skogskonto för visst beskattningsår får ske som insättning på dylikt konto, alltså fram till den dag då den skattskyldige skall ha avlämnat sin självdeklaration .
mot · GB02Sk435 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk435 av och () om barnpensionernas beskattning Nuvarande beskattningsregler är från rättvisesynpunkt inte tillfredsställande. Det kan inte anses rimligt att två barn med samma inkomst av feriearbete skall behandlas olika i skattehänseende beroende på om ett av dem förlorat en eller båda föräldrarna. Barnpension enligt lagen om allmän försäkring (AFL) kan utgå dels inom folkpensioneringen, dels inom försäkringen för tilläggspension (ATP). Barnpension enligt folkpensioneringen utgår till barn om en eller båda föräldrarna avlidit. Vad som bör uppmärksammas är att de som eventuellt får bidragsförskott/ vårdbidrag erhåller detta skattefritt. Man kan förstå barnpensionärernas reaktion när de undrar varför det görs skillnad på dessa underhållsformer som gäller barnpension och bidragsförskott/vårdbidrag. Dessa ungdomar har känt sig orättvist behandlade på grund av en tragisk händelse i sin familj. Orsaken är att den pension som de erhåller beskattas och som i sin tur innebär att de vid t. ex. feriearbeten ofta får se det mesta av det de förtjänar under någon eller några månader försvinna i skatt. Deras kamrater som däremot har båda sina föräldrar i livet får i allmänhet behålla hela sin ferieinkomst. Vi har förut vid motionskrivande angående barnpensionen hänvisat till att redan vid skatteutredning uttalades att samma skatteregler borde gälla vare sig samhället trädde in genom bidragsförskott eller genom barnpension och att likställdhet i beskattningshänseende kunde åstadkommas genom att man undantog pensionsförmåner till barn från beskattning. Med hänsyn inte minst till den tid som förflutit från det att skatteutredningen lämnade sitt betänkande är det enligt vår mening anmärkningsvärt att regeringen ännu inte ansett det lämpligt att föreslå någon lösning på den i flera motioner föreslagna ändringen. Behandlingen av denna fråga har förhalats genom hänvisning till att frågan ska utredas ytterligare. Det är ju just detta vi motionsskrivande har begärt. Det är alltså att detta verkställs. Vi anser att denna fråga har en stor principiell betydelse och är för många en viktig fråga, varför den kräver en snar lösning. 1 * 1987188.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn av skattereglerna för barnpension. Keuth Skårvik (fp) () 1987/88 Sk435
mot · GB02Sk437 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk437 om skattefrihet för livränta på grund av trafikskada Beskattningen av personliga försäkringar, dvs. sådana som inte hör till någon viss förvärvskälla, är anordnad efter två alternativa principer. Antingen beskattas utfallande försäkringsbelopp som inkomst. I så fall medges avdrag för premierna. Detta gäller för pensionsförsäkringar. Eller så är utfallande belopp skattefria. Då är premierna inte avdragsgilla. Detta gäller s.k. kapitalförsäkringar och sakförsäkringar. Ett undantag från dessa riktiga principer finns dock. Det gäller för trafikförsäkringens del som skulle täcka ev. livränteutbetalningar vid trafikskador. Dessa beskattas när de betalas in - och även när de betalas ut. Slopande av avdraget motiverades bl. a. av förenklingsskäl i samband med införandet av den s. k. reformerade inkomstbeskattningen. Det ovan redovisade förhållandet bör ändras. De livräntor som utbetalas till trafikskadade läggs på toppen av inkomsten från arbete eller socialförsäkringens ersättning. Dessa livräntor måste därigenom göras väldigt höga. Ett sätt att förbättra situationen utan att några större statsbudgetmässiga effekter uppstår är att godkänna att livräntorna utbetalas skattefritt. Dessa skulle då kunna sänkas i motsvarande mån. Förändringen skulle dock få positiva effekter på de nuvarande trafikförsäkringspremierna som därigenom skulle minska betydligt. För att få en enhetlig beskattningsprincip och få lägre trafikförsäkringspremier föreslår jag att ersättning i form av livränta m. m. från trafikförsäkringssystemet görs skattefri. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av beskattning av livränta m. m. från trafikförsäkringssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02Sk438 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk438 av och () om beskattningen av ersättning för förbättringsförslag Förslagsverksamheten inom industri och övrig verksamhet är i , mätt ur internationell synvinkel, relativt liten. En ökning av förslagsverksamheten skulle gagna alla. Vi anser att beskattningen av ersättningen är ett stort hinder när det gäller att öka antalet förslag. När det gäller ersättningen så erhåller den anställde normalt av den vinst som företaget får . Detta belopp läggs sedan ovanpå ordinarie inkomst så att det innebär ibland en beskattning på . Företaget gör däremot vinst . Staten kommer också ytterst att tjäna på detta genom att företaget ger bättre avkastning. Det vore därför rimligt att man inte beskattade ersättningen av förbättringsförslagen från de anställda. Det engångsbelopp som erhålls borde kunna gå obeskattat till förslagsställaren. Det här skulle verka stimulerande för de anställda och svensk industri skulle kunna få många goda uppslag genom denna mycket begränsade skattefrihet. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen utreder frågan om skattefrihet för förslagsverksamheten inom industri och övrig verksamhet.
mot · GB02Sk439 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk439 av m. fl. (fp) om beskattningen av bostadsrätter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Bo424 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av bostadsrätter. () () () () () () () ()
mot · GB02Sk441 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk441 av och () om avdrag för kostnader för utbildning i teckenspråk Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Ub357 hemställs att hos regeringen begär förslag om avdragsrätt för kostnader för utbildning i teckenspråket i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02Sk442 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk442 av och () om införande av trädgårdskonto Inom trädgårdsnäringen föreligger i princip ett lika stort behov som inom jordbruket att skydda sig mot de ekonomiska konsekvenserna av skördeskador. Det är därför förvånande att man från myndigheternas sida i olika utredningar om skördeskadeskydd endast marginellt berört trädgårdsnäringens behov av skydd. I betänkandet Nytt skördeskadeskydd (SOU 1979:53) framhölls bl. a. att för de grödor som har väsentlig betydelse för de enskilda odlarna är det angeläget att skapa ett skördeskadeskydd i någon form. Om det från teknisk synpunkt är möjligt att inordna dem i det allmänna skördeskadeskyddet bör så ske. Behovet av ett skydd är alltså påtalat i olika utredningar men det har ändå inte gjorts något konstruktivt. a. omfattande skador inträffat, t. ex. utvintringsskador på jordgubbsplantor, stora frostskador i fruktodlingar och översvämningsskador m. m. Påfrestningarna i ekonomiskt hänseende för de enskilda odlarna har i vissa fall varit mycket allvarliga. Genom Naturkatastrofanslaget har vissa odlare kunnat få bidrag. Fr. o. m. 1984 har emellertid Naturkatastrofanslaget tagits bort av . En möjlighet finns dock att vända sig direkt till regeringen, men genom den praxis om bl. a. inkomstgränser etc. som har bildats, är det i praktiken nästan omöjligt att få hjälp. Det finns därför ett mycket stort behov av att en gång för alla lösa dessa frågor, som kan ställa trädgårdsföretagaren i en helt orimlig ekonomisk situation. I många fall kan det efter en skada ta mycket innan inkomster kan påräknas av odlingen. har företagaren utgifter för de löpande driftkostnaderna m. m. Då trädgårdsnäringen har en starkt varierande intäktsbild på grund av variation i väder, köldskador, olika växtsjukdomar och skadedjur borde detta kunna lösas genom att möjligheten till resultatutjämning mellan åren införs. Exempelvis kan någon form av trädgårdskonto övervägas med likartad uppbyggnad som finns för skogsbruket. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna att skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen bör införas,1] att som sin mening ger regeringen till känna att trädgårdskonto bör införas. () () 1987/88 Sk443 1 1987/88:Jo258
mot · GB02Sk443 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk443 av m. fl. (fp) om beskattningen av vinstandelar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Fi217 hemställs att hos regeringen begär förslag om lindrad beskattning av vinstandelar enligt vad som anförts i motionen. () () () () () () () ()
mot · GB02Sk444 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk444 av m. fl. (fp) om beskattningen av värdepapper, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N303 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avvisande av en utvidgning av omsättningsskatten på värdepapper, 2. att hos regeringen begär förslag till sänkning av taxeringsvärdet för aktier m.m. till av marknadsvärdet enligt vad som anförs i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag till skattereduktion för aktieutdelning enligt vad som anförs i motionen, 4. att hos regeringen begär förslag till ändrad realisationsvinstbeskattning enligt vad som anförs i motionen så att omplaceringar inom en aktieportfölj inte beskattas, 5. att hos regeringen begär förslag till lindrad beskattning av anställdas köp av aktier i det egna företaget enligt vad som anförs i motionen. () () ()
mot · GB02Sk445 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk445 av m. fl. (fp) om reformerad bolagsbeskattning, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N304 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen om mervärdeskatt att offentligt ägda företag inte särbehandlas så att den fria konkurrensen sätts ur spel, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av lägre marginalskatter. () () () () () () () P;m, A > A A* A-aa ' AA ' Av, ;A A AaAaAA :#A A\ U MgU:' ^ V , jA. < A AA j. Av?A \; A W VV: A; V-Vv; i /'»T; -3>. :U -- A-.Av A »ja aa a ä/v a: aasa? *, aa;-«:s? , A ' -\I'.vrAA.v-..,A A A.AA ; ?v A'-., - - : A-s . ,Y.Av AASA , -A AAJ - v, 'VA^AA A. ... , - AA!,; : .v - A .A ' 'AAA-AA-'' A-v- aA A a v \ . V - ,: A..-.AV; V.. ?a Aa ; v . . . . . . v vArA; .Av : VA A, V'V ' ;A:. . . v ;>. '* \ A 'Vfe-fc.v a- sä-A-A A ; - t': ' '
mot · GB02Sk446 · 1988-01-26 00:00:00 — av m. fl. (s) om skattereglerna för stiftelser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:L214 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en reformering av skattereglerna för stiftelser. () () 1 1987/88. Rättelse: S. 3 notrad tillkommit
mot · GB02Sk447 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk447 av m. fl. (s) om skattereglerna för lantbrukets bostadsförmåner Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo260 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av beskattningsreglerna vad gäller lantbrukets bostadsförmåner. () ()
mot · GB02Sk448 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk448 av och () om skattefritt belopp för småskalig tillverkning i hemmet Det finns all anledning för samhället att stödja och uppmuntra småskalig produktion av varor i hemmet. Det ger arbetstillfällen i bygder, där möjligheten till anställning inom offentlig sektor eller industri saknas. Hemslöjd av olika slag och småskalig livsmedelsproduktion som t. ex. försäljes genom Värmlandsgården kan ge det inkomsttillskott som erfordras för att fortsatt bosättning i bygden skall vara möjlig. Vi föreslår därför att ett skattefritt belopp på . införes för småskalig tillverkning i hemmet. Att försörja sig på hantverk kan vara svårt eftersom det inte går att få ersättning för den verkliga arbetsinsatsen. Verksamheten bedrivs ofta i liten skala och ofta på deltid. Många hantverkare och andra som t. ex. arbetar med produktion av livsmedel i hemmet behöver hjälp med produktutveckling och vidareutbildning. Det gäller inte bara för den egna produktionen utan även utbildning i att sköta verksamheten ekonomiskt. Men att utbilda sig kostar pengar både i avgifter och produktionsbortfall vilket är ett stort problem eftersom de småskaliga producenternas ekonomiska situation ofta är besvärlig. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar införa ett skattefritt belopp av . rör småskalig tillverkning i hemmet, [att beslutar att inom ramen för C4 anslaget Regionala utvecklingsinsatser bidrag skall kunna lämnas till utbildning och täckande av inkomstbortfall i samband med utbildning för småskaliga producenter i enlighet med vad vad som anförts i motionen.1] () ()
mot · GB02Sk449 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk449 av och () om ett skörderegleringskonto Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo261 hemställs att beslutar om införande av ett skörderegleringskonto.
mot · GB02Sk451 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk451 av m. fl. om beskattning och den regionala utvecklingen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A462 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattningen som ett instrument för regional utveckling. () (c) () () () () ()
mot · GB02Sk452 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk452 av Hans Nyhage (m) om förmånsvärdesbeskattningen av extrautrustad tjänstebil Under en lång följd av år har vi i vårt land haft en seriös debatt om trafiksäkerhetsfrågor. Vi har därvid ofta nog berömt oss själva för att ligga långt före andra länder på hithörande område. Genom lagstiftning har vi skärpt kraven på både fordon och förare. Mot denna bakgrunden är de anvisningar som gett ut vid beräkning av förmånsvärdet av tjänste- och leasingbil anmärkningsvärda. I anvisningarna fastslås att all extrautrustning, som tillförs en bilmodell i grundutförande, betraktas på ett enahanda sätt. Utrustning, som ökar fordonets körsäkerhet eller förarens välbefinnande, betraktas från samma skattemässiga utgångspunkt, som metalliclack eller en lyxstereoanläggning. Vinterdäck betonas som ett exempel på extrautrustning i anvisningar. Ett annat exempel är motorvärmare. är som bekant ett långsträckt land med mycket skiftande klimatförhållanden. På sina håll varar vintern mer än halva året - i de mellersta och södra delarna av landet sträcker den sig vanligen över . Halkan på våra vintervägar är ett synnerligen känt faktum. Olycksstatistiken talar sitt tydligen språk. Mot den bakgrunden borde det vara obligatoriskt med vinterdäck som originalutrustning i våra bilar. Det kan ej heller anses vara orimligt att betrakta motorvärmare som svensk bilstandard - i varje fall i vissa köldzoner. Att en sådan utrustning har stor betydelse för människors hälsa och för fordonsekonomin är uppenbart. Lika uppenbart är, att den är viktig för trafiksäkerheten med hänsyn till problemet med frost och imbildning på bilrutorna. Den lydelse anvisningarna har kan ge bilägare intryck av att myndigheterna betraktar vinterdäck och motorvärmare som en lyx, som man av sparsamhetsskäl kan undvara. Detta kan leda till att bilägare avstår från att skaffa dylik utrustning, vilket är allvarligt när det gäller trafiksäkerheten. Brister i de berörda anvisningarna får inte leda till att säkerheten i trafiken åsidosätts. Det finns således skäl att se över bestämmelserna och låta utfärda nya anvisningar, som är verklighetsanpassade och som framför allt beaktar trafiksäkerhetsaspekten, vilket bör ge regeringen till känna. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bestämmelserna och anvisningarna beträffande extrautrustning vid beräkning av förmånsvärdet av tjänste- och leasingbil. Hans Nyhage (m) 1987/88 Sk452
mot · GB02Sk453 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk453 av och () om katalysatorer på begagnade bilar Årets budgetproposition innehåller inte något förslag som stimulerar till montering av katalysatorer på begagnade bilar. Detta trots att oppositionen och krävt det. Bilägare, som vill satsa på miljön, får alltså själva betala sin insats för miljöförbättringen som gagnar alla. Katalysatorer på begagnade bilar tillhör tydligen inte de högst prioriterade förslagen inom regeringen. Det är ett genombrott på miljöområdet att som första bilföretag i landet nu äntligen börjar sälja katalysatorer för eftermontage på begagnade bilar. Beroende på bilmodell och motor kostar katalysatorn med tillbehör . Överlåter man sedan monteringen till en verkstad kostar ombyggnaden nära . totalt med materielen inräknad. För dessa pengar får man visserligen en bil som går aningen sämre och som drar något mer bensin men som släpper ut mindre farliga avgaser. En betydande miljövinst skulle alltså kunna vinnas om ägarna till begagnade bilar gjorde denna investering. Det var ett mycket lyckat förslag, från början framfört från moderat sida, att införa stimulansrabatter till dem, som förvärvade en katalysatorförsedd ny bil före det att obligatoriekravet på nya bilar införs fr. o. m. Vi finner det angeläget att även stimulera montering av sådan utrustning på begagnade bilar. Stimulansrabatterna har lett till att av nybilarna sålda 1987 nu har denna miljövänliga teknik. Det är en lysande framgång. Stimulansen bör kunna ske genom att avdragsrätt för sådana kostnader införs i inkomstdeklarationen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag i enlighet med vad i motionen anförts angående katalysatorer på begagnade bilar. Per Stenmarck (m)
mot · GB02Sk454 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk454 av () om beskattningen av bilförmån har i sina anvisningar beträffande värde av bilförmån (RSV Dt 1987:12) liksom tidigare ett högre förmånsvärde när det gäller s. k. lyxbil för en företagsledare i ett fåmansföretag än för en anställd. En exakt likadan bil beskattas alltså hårdare hos företagsledaren i fråga än hos en anställd. Denna diskrepens har rått länge men ytterligare understrukit anvisningar från . Skälet härför är troligtvis att en företagsledare har större möjligheter enligt uppfattning att själv välja bil. Detta skäl hade nog större bärkraft tidigare än vad som är fallet när den anställde oftast har möjlighet att välja märke och årsmodell för förmånsbilen i fråga. Då den anställde nu i allmänhet har denna större frihet och då likhet inför lagen under alla förhållanden bör vara riktmärket för beskattningen borde enligt min uppfattning denna olikhet i beskattningen av bilförmånen undanröjas och borde hos regeringen begära ett sådant ändringsförslag. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring i beskattningen av viss förmånsbil i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GB02Sk455 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88: Sk455 om höjt extra avdrag för folkpensionärer Hushållssparande i ligger på en katastrofalt låg nivå. Detta är allvarligt. Orsakerna till det låga sparandet är flera, men ett av skälen torde vara att det långsiktiga hushållssparande inte stimuleras. Många upplever det tvärtom så som om sparandet motarbetas. Många gamla människor, som efter ett strävsamt liv sparat en slant på banken upplever att denna sparambition inte värderas i samband med att man uppnått pensionsåldern. Räntan av kapitalet beskattas (bortsett från sparavdraget), och de sociala förmånerna påverkas också negativt. Känslan blir att man straffas för att man sparat. Jag anser att det långsiktiga och trogna hushållssparande skall uppmuntras och stimuleras. Detta måste ske inom ramen för flera olika insatser. En väg som borde prövas är att utöka det extra avdraget för pensionärer så, att även en viss inkomst av kapitalet skall undantas från beskattning. Ett tänkbart belopp kunde vara . i inkomst av kapital, som i så fall undantas från beskattning genom att det extra avdraget justeras upp. Jag vill dock inte nu låsa fast något fixerat belopp, utan anser att frågan i sin helhet bör bli föremål för utredning, då också inbegripet beloppets storlek. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning beträffande uppräkning av det extra avdraget för pensionärer i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GB02Sk456 · 1988-01-26 00:00:00 — av (m) om höjt skatteavdrag för underhållsbidrag till barn Mot. har underhållsbidragen till barn höjts i takt med höjningen av basbeloppet. Någon motsvarande höjning av skatteavdraget, . per barn och år, har dock inte skett . Detta upplevs av de drabbade som en stor orättvisa. Det kan ifrågasättas, om inte en höjning av underhållsbidragen också borde följas av en automatisk höjning av skatteavdraget. Sambandet med principen skatt efter förmåga riskerar annars att gå helt förlorad. Den bidragsskyldige drabbas ofta hårt. Bidrag kan få utbetalas för ett eller flera barn . kan det på grund av ekonomiska problem vara svårt att bilda ny familj. Den som mottar underhållet däremot behöver inte skatta för beloppet, uppbär kanske andra bidrag eller har egen inkomst. Med anledning av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av att höja skatteavdraget för underhållsbidrag.