mot · GB02Ub623 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub623 av och () om regional utbildningsplanering vid högskolan i har i politisk enighet fastställt en gemensam grundsyn för läns utveckling och framtid. Ett intensivt arbete har lett fram till att grundsynen är väl förankrad som en strategi för det framtida arbetet. Som det främsta av fem utpekade nyckelområden nämns behovet av tillgång till högre utbildning och forskning: Regionen måste även fortsättningsvis kunna dra till sig kvalificerad verksamhet inom näringslivet. Detta förutsätter god tillgång på kvalificerad högre teknisk och ekonomisk/administrativ utbildning. Här finns bl. a. en stor uppgift för högskolan i och andra nationella organ av intresse i dessa sammanhang (andra högskolor, branschforskningsintitut m. I Länsrapport utvecklas denna principiella syn på bl. a. följande sätt: har i likhet med andra högskolor i riket en nationell uppgift att förse landet med välutbildad arbetskraft inom ett antal olika områden men också en uppgift att på bästa sätt söka tillgodose de behov som är särskilt angelägna i närregionen. Högskolans utveckling bör ske i genomtänkt sammanvägning av nationella och regionala önskemål. Av betydelse i sammanhanget är också högskolans eget behov av att utveckla ändamålsenlig ämnesstruktur. Inom högskoleområdet väger det övergripande perspektivet tyngre än det närregionala. Vid en förläggning av exempelvis livsmedelsteknisk högskoleutbildning till högskolan i är utgångspunkten att en sådan utbildning skall kunna ha Väst- och som upptagningsområde, en verkstadsingenjörslinje i får självfallet hela som målområde. Begreppet 'regional har ifråga om utbildning flera innebörder. En högskoleutbildning är viktig för regionen, därför att den gör det möjligt för ungdomar och yrkesarbetande i regionen att få en utbildning på nära håll från hemorten. För ett län med svagt utvecklad högskoletradition som är detta ett ytterst betydelsefullt skäl för etablering av nya högskoleutbildningar. En högskoleutbildning är emellertid även av betydelse för en region på så sätt, att den förser regionen med välutbildad arbetskraft och erbjuder goda möjligheter till fortbildning och vidareutbildning. Detta innebär inte att utbildningen är identisk med ett slags serviceutbildning till existerande näringsliv och förvaltning. Förekomsten av en väl utbyggd högskoleutbild ning gör också länet mer attraktivt för högutbildade från andra delar av riket, inte minst storstadsregionerna. Också den lärarstab och den utrustning som knyts till högskolan är indirekt av största betydelse för regionen. Högskolan utgör en av de viktigaste länkarna i ett läns infrastruktur och för utvecklingen av länet. måste utbildningar etableras med syfte att utveckla ett mindre ensidigt näringsliv med inriktning mot framtidsbranscher. Livsmedelsförädling måste anses vara en bransch med särskilt gynnsamma utvecklingsbetingelser inom . Allmänt sett finns det många goda argument för en utökning av högskoleutbildningen med livsmedelsinriktning i vårt land. Livsmedelsförsörjningen spelar en utomordentligt stor roll i ekonomi. En betydande del av hushållens disponibla inkomster används således till matkontot. Hög livsmedelskvalitet i fråga om näringsvärde, användbarhet, hållbarhet och smak är förutsättningar för fysiskt och socialt välbefinnande. En hög självförsörjningsgrad är nödvändig med hänsyn till utrikeshandelsbalans och försörjningstrygghet. En livaktig svensk livsmedelsindustri har dessutom möjligheter att tillföra landet exportinkomster. Livsmedelsindustrin är den storleksmässigt sett tredje största industribranschen i . Branschen intar en femte position i riket; endast de tre storstadslänen och län har flera anställda. Branschens andel av industrisysselsättningen har ökat och är nu . För att ytterligare utveckla livsmedelsindustrin pågår undersökningar om möjligheterna till ökad förädling av jordbruksprodukter; branschens förädlingsvärde i länet är, jämfört med riksgenomsnittet, påfallande lågt. Dessutom finns ett påtagligt exportöverskott av mjölk, nöt- och fläskkött samt ägg; således konsumeras inom länet endast av länsproduktionen av dessa råvaror. I länet finns såväl närhet till råvaror som traditioner inom området. Enligt är förutsättningarna goda för exempelvis en ökad förädling av jordbruksprodukter och användande av bioteknik i olika former. , utvecklingsfond som företagen själva gör bedömningen att exporten kan öka avsevärt, i synnerhet inom den konkurrensutsatta delen av livsmedelsindustrin. Avgörande för en sådan expansion är emellertid möjligheterna till högskoleutbildning i länet. Endast en marginell del av arbetskraften inom den skaraborgska livsmedelsindustrin har erhållit högskoleutbildning på området. Utbildningsnivån är låg även bland befordrad personal. Inom den arbetsledande personalen är medelåldern dessutom . Högskolan, och ett flertal organisationer och myndigheter har genom i stort sett samstämmiga uttalanden framfört behovet av utbildning för livsmedelsindustrin. Detta krav stöds av den koncentration av livsmedelsindustrier som finns i regionen, främst inom slakteri, mejeri och bageri. Det är dessutom väsentligt att tillvarata den sepciella regionala förutsättning som personkompetensen vid i innebär. Sammanfattningsvis kan sägas, att - i likhet med framför allt - på ett unikt sätt förenar ett omfattande och livaktigt jordbruk med en betydelsefull livsmedelsindustri. Trots detta pågår som ovan antytts en icke obetydlig export av livsmedel till andra län i riket. Detta för att , även om nedskärningar framgent kommer att ske i det svenska jordbruket, utgör en betydande bas för livskraftig livsmedelsindustri. Härför talar också det faktum att de två största jordbrukskooperativa livsmedelsföretagen i Väst- och Mellansverige förlagt huvudkontorsfunktioner till ; i länet finns också betydande livsmedelsföretag utanför kooperationen. Det är vidare uppenbart att (här definierat som inkluderande även och län) är ett lika kraftfullt livsmedelsområde som de två . Med tanke på den starka koncentrationen av högskoleutbildning inom livsmedelsområdet till och den därav följande koncentrationen av studerande från detta område, är det därför både önskvärt och realistiskt att förlägga en livsmedelsinriktad utbildning med som upptagningsområde till . Lokal linje vid högskolan i slutförs i ett pågående utvecklingsarbete mellan högskolan i och länets livsmedelsindustri med syfte att utveckla en högskolelinje med livsmedelsinriktning. Den utbildning som föreslås är anpassad till de industriellt-produktionstekniska förutsättningarna inom livsmedelsindustrin men har också en bredare ansats, såtillvida att den föreslagna utbildningen rymmer betydelsefulla avsnitt om frågor som rör livsmedelskvalitet och om biologiskt grundad råvaru- och produktkännedom av betydelse för livsmedelsindustrin. Genom moment av det senare slaget kommer utbildningen på ett adekvat sätt att överbrygga den gräns som ofta blir följden av att två olika högskolesystem utbildar befattningshavare för å ena sidan livsmedelskedjans råvaruproduktion och å andra sidan förädlingsindustrin inom livsmedelskedjan. Ett sådant utbildningskoncept ger i sig dessutom goda möjligheter till regional samverkan mellan och högskolan i . Med utgångspunkt häri föreslår vi, att en lokal linje om 120 poäng med inriktning mot livsmedelsindustrin inrättas vid högskolan i fr. o. m. /89 med en planeringsram om 30 platser. Vi anser således att anslaget D 13. Lokala och individuella linjer och fristående kurser bör tillföras resurser för en första årskurs av denna linje. Vi beräknar kostnaden för en årskurs av linjen till i budgetpropositionens pris- och löneläge. Finansieringen av vårt förslag bör åstadkommas genom en omprioritering inom den totala anslagsnivån inom utbildningshuvudtiteln. Vårt förslag bör sålunda tas upp till prövning under det fortsatta beredningsarbetet inom . bör göra ett uttalande av denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att behovet av utbildning i , som har strategisk betydelse för länet i den fortsatta regionalpolitiska planeringen, bör beaktas i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en lokal linje med inriktning mot livsmedelsindustrin vid högskolan i . () ()