mot · GB02A811 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:A811 (m) om jämställdhet mellan män och kvinnor Alla kvinnor och män måste såväl i som utanför arbetslivet få utvecklas efter sina egna förutsättningar. Män och kvinnor är som grupper betraktade självfallet i vissa avseenden olika men de individuella skillnaderna människor emellan - oavsett kön - är mycket mer betydelsefulla. Varje individ måste bedömas efter hennes eller hans egenskaper. Det är givet att varje individ har rätten att vara på det sätt som hon eller han själv bestämmer så länge detta inte inkräktar på andra individer. Att bekämpa könsroller är således liktydigt med att avskaffa schablonbilder av män och kvinnor. Schablonbilder är skadliga för de döljer den enskilda människan och förleder även individer att betrakta sig själva på ett felaktigt sätt. Många människor är omedvetet starkt präglade av könsroller. Dessa utvecklas under andra sociala och ekonomiska förhållanden. De hindrar emellertid fortfarande i stor utsträckning vår tids kvinnor att fullt ut dra nytta av tekniska och sociala förändringar, liksom de gör att många män inte heller drar nytta av alla förändringarna. Jämställdhetsarbetet måste bedrivas långsiktigt. Det tar tid att förändra attityder. Traditionellt tänkande och fördomar finns hos både män och kvinnor i synen på sig själva och varandra. Attitydpåverkan måste ske i alla delar av samhället; i hemmet, i skolan och på arbetsplatserna. Jämställdhetsarbetet måste bedrivas av både män och kvinnor. Men kvinnor måste i högre grad än nu aktivt delta i jämställdhetsarbetet. Hon bör vara en förebild för det uppväxande släktet. Detta innebär självfallet inte att männen skall vara passiva. De har samma ansvar för opinionsbildningen bland de unga. Jämställdhetsfrågan är en minst lika viktig fråga för den enskilde manlige individen. Mannens personliga utveckling främjas i hög grad av jämställda relationer som leder till ett gemensamt ansvar för hem, hushåll och barn. Flickor måste stimuleras att satsa på längre utbildningar och främst på utbildningar inom ekonomiska, tekniska eller i övrigt typiska manliga yrken. Unga kvinnor måste också ta ansvar i större utsträckning och inte överlämna beslutsfattande i olika sammanhang till män. 2 Familjen och jämställdheten Mot. I hemmet ställs jämställdhetsidealen på prov. Jämställdhet kan inte uppnås i ^ andra delar av samhället om inte jämställdhetsarbetet börjar inom familjen. En kvinna och en man som bildar familj har båda ambitioner och önskningar , inte bara när det gäller familjelivet utan även för verksamheten utanför hemmet. Under stora delar av livet inskränks de personliga ambitionerna av ansvaret för barnen och hemmets skötsel. Båda parter måste inse att ingendera kan få ställa krav på att ensam få utrymme för sin personliga utveckling utanför hemmet. har männens behov kommit i första hand. Det fanns då detta bedömdes vara rationellt ur den enskilda familjens synvinkel. Mannen svarade för penningintäkterna, medan kvinnan hade det ofta minst lika hårda arbetet med att svara för hem och barn. Så är det inte . Tekniska förändringar har skapat nya förutsättningar inom både arbetslivet och hushållet. måste oftast män och kvinnor båda förvärvsarbeta. Men likväl får kvinnorna ofta rent slentrianmässigt stå tillbaka för mannens intressen och önskemål. Hon får sköta hemmet - han ägnar sig åt arbete och rekreation. Tidsanvändning för arbete 1982-1985 i olika stadier av livscykeln Timmar/vecka 80 T immar 'vecka Ungdomai som bor hemma Samboende med barn Kvinnan arb deltid,mannen heltid Sköta trädgård Vårda bil, båt. Hushållsarbete Hämta/lämna och sköta barn. Vårda/hjälpa vuxna Handla mat, göra andra inköp, besöka post, mat, diska, städa. Tvätta kläder, sy, sticka Studier Innefattar även restid 10 Förvärvsarbete Innefattar även restid Källa: Tids nog 1984 samt Tid över 1985. I dagens samhälle leder allt oftare ett förhållande baserat på de traditionel- Mot. 1987/88 la könsrollerna till en relationskris inom famil jern - en kris som i sämsta fall A811 innebär att familjen splittras. Det är oftast kvinnan som tar initiativ till en separation. Jämställdhet mellan de båda parterna i en familj är en av förutsättningarna för harmoniska familjer. En jämställd relation gör det enklare att lösa misshälligheter utan uppslitande konflikter. Om det är möjligt att främja jämställdhetstankar hos unga individer kan vi kanske medverka till att skapa mer stabila familjerelationer än de som är vanliga . Med utgångspunkt från individers lika värde borde jämställdhet vara en självklarhet. Jämställdhet är inte primärt en fråga om politiska beslut. Den lagstadgade diskrimineringen av kvinnor är med något fåtal undantag undanröjd. Det politiska arbetet med jämställdhet måste nu inriktas på att göra förändringar inom olika politiska områden som främjar förutsättningarna för jämställdhet. Färre kvinnor accepterar en underordnad roll i arbetslivet eller att ensamma svara för hem och familj. Allt fler män accepterar inte heller att ställas åt sidan när det gäller att sköta barn och hem. Det ställs därför krav på statsmakten och arbetsmarknadens parter att skapa valfrihet för familjen när det exempelvis gäller arbetstid och barntillsyn. motverkar utformningen av skattesystemet och barnomsorgen jämställdhetssträvandena. Situationen för många familjer skulle avsevärt underlättas om familjen själv fick välja barnomsorg. I stället för att staten ger stora subventioner till barnomsorg bör statsmakternas stöd utgå lika till alla former av barnomsorg. Det måste gälla även dem som själva väljer att vara hemma under längre eller . Det borgerliga förslaget till ett nytt familjepolitiskt system bidrar till att ge familjen större valfrihet. Därmed främjas jämställdheten. Kvinnor har genomgående lägre inkomster och lägre förmögenhet än män. I många familjer är det också rent slentrianmässigt så att familjens gemensamma sparande formellt sker hos mannen. Handhavandet av familjeekonomin är också oftast en angelägenhet som männen sköter. Statsmakterna skall givetvis ställa sig neutrala till vem i familjen som sköter hushållets ekonomi. Därför är det olyckligt att staten i skatte- och folkbokföringshänseende har ett sökbegrepp som gör att mannen är sökpersonen i familjen. Det gör att t. ex. deklarationshandlingen adresseras till mannen i familjen. Genomsnittlig arbetsinkomst för anställda i åldern Mot. Haltid Lång deltid Kort deltid Källa: Be 21 . Ett annat exempel visar hur statsmakternas inställning konserverar könsrollerna. Allt fler kvinnor ägnar sig numera åt idrott. Det offentliga stödet i form av starkt subventionerade lokaler och anläggningar utgår emellertid i stor utsträckning fortfarande till manliga verksamheter. Oe trettio vanligaste idrottsgrenarna 1985 i storleksordning efter antal aktiva medlemmar Fotboll Gymnastik f"" Skolidrott Skidor Friidrott Ishockey Ridsport |H Golf Tennis Handboll Simning Sportskytte Orientering Akademisk idrott Bordtennis Bilsport Segling Basket Motorcykel Bandy Antal 1 130 200 Antal 1 813 200 75 50 25 0 25 50 75 545 900 399 500 262 500 172 000 150 000 lii 119 600 114 700 112 100 104 500 84 900 79 600 lill 78 100 72 700 66 700 64 400 58 300 52 700 49 200 47 400 46 400 3 Utbildning - en viktig väg mot ökad jämställdhet Arbetslivet ställer allt större krav på utbildning. När arbetsuppgifterna förändras till sitt innehåll och tekniken gör framsteg krävs ytterligare utbildning. Kvinnor kan numera arbeta inom praktiskt taget alla yrken. är emellertid de könsrollsgrundade yrkesvalen fortfarande märkbara. De 30 största yrkena i storleksordning Genomsnittliga månadslöner 1985 Antal 1 201 500 50 7 300 7 100 7 300 7 200 7 800 7 800 10 500 7 800 10 800 Lant- skogs- o tradgårdsbrukare Motor- o maskinmontorer/ reparatörer Handelsresande, inköpare m fl Verkstadsmekamker Ingenjörer o tekn Antal 1 180 600 50 Sekreterare, maskinskrivare m fl 7 200 7 600 8 200 8 300 8 200 11 900 8 300 % 100 50 0 % 100 50 C Lön I 50 100 I I _ 1 11 öarnskoterskor 7 400 L (e| smkhus) m fl ""1 Bokförare o 7 200 Laqer- o förrådsarb o tekn med byggn tekn arbf o tekn med el- o teletekn arb Betong-o byggarb m fl 7 300 Bank- o möbelsnickare m fl L Svetsare, gasskarare C 8 700 samhallsadm arb f f-astighetsarb m ti £ 7 300 Uetaiinanaei f _ , Föräldrars och lärares attityder och förväntningar påverkar i hög grad Mot. Om föräldrar medvetet eller omedvetet framställer vissa skolämnen A811 eller fritidsaktiviteter som lämpliga för flickor respektive pojkar, påverkar detta barnens föreställningsvärld. Därför är det viktigt att vuxna i sina relationer med skolbarn stimulerar dem att inhämta kunskaper i alla ämnen. Goda kunskaper hos lärarna - från förskolan och uppåt- är nödvändiga för att eleverna skall få den rätta stimulansen. Bristfälliga baskunskaper inom matematik och naturvetenskapliga ämnen bland lärare på låg- och mellanstadiet är allvarligt från jämställdhetssynpunkt. Om inte flickor tidigt uppmuntras att tillägna sig dessa ämnen blir förutsättningarna sämre för att de senare skall göra ett allsidigt yrkesval. Även ur det perspektivet är det nya lärarutbildningssystem som socialdemokraterna genomdrivit illa genomtänkt. Många flickor bestämmer sig efter för en kortare utbildning, även om de har kapacitet för längre och mer kvalificerade studier. Detta är ofta ett uttryck för en bristande tilltro till den egna förmågan eller ett tecken på resignation inför en könsrollsuppdelad arbetsmarknad. Det är skolans uppgift att tillsammans med föräldrarna få flickor att förstå värdet av goda kunskaper i alla ämnen, en god utbildning och vikten av att kunna försörja sig själv. Examinerade från gymnasieskolan 1986 100 75 50 25 Antal 13 000 25 50 7(5 L- Social service1 Bekladnadstekmsk Vård I Konsumtion 1 Humanistisk Distribution- o kontor Musik Social 25 50 75 100 ' % 100 75 50 25 %100 75 50 25 Jordbruk Teknisk (av 4) El- o teleteknisk u. Bygg- o anlagqnmgstekn 1 Fordonstekmsk Verkstadstekmsk 25 50 75 100 1 [Ekonomisk () Livsmedelstek rusk T ratekmsk -Teknisk (2 är) Inom tekniska och ekonomiska områden måste kvinnor ta vara på de möjligheter som den nya tekniken erbjuder. behöver fler kvalificerade och kompetenta personer inom främst teknik och naturvetenskap. Erfarenheterna visar att det är svårt att med bibehållna kvalitetskrav öka intagningen till de tekniska högskolorna så länge rekryteringen följer det traditionella könsmönstret. Möjligheterna att rekrytera fler kvinnor måste därför tillvaratas. beror kvinnornas negativa inställning till för dem ovanliga 14 utbildningsvägar, t. ex. teknisk högskoleutbildning, på att det inte finns så Mot. många kvinnor inom de tekniska yrkena. Att ha kvinnliga förebilder A811 inspirerar andra att söka sig till mansdominerade områden. Det är därför positivt om kvinnor som valt ett tekniskt yrke får möjlighet att berätta om sitt yrke för skolelever. 4 Jämställdheten på arbetsmarknaden Kvinnor avstår oftare än män från att söka en mera kvalificerad tjänst. Det finns många skäl till detta. Arbetsfördelningen i hemmet är ofta en anledning till att kvinnor inte vågar ta på sig mer tidskrävande uppgifter. Många kvinnor har också dåligt självförtroende. De vill vara helt säkra på att klara uppgifterna medan männen oftare tar för givet att det nog skall gå bra. Det är inte heller ovanligt att män och kvinnor utför likartade arbetsuppgifter trots att de har olika lön och tjänsteställning. Det ligger ett särskilt ansvar på arbetsgivarna att uppmärksamma vilka inom en organisation som gör betydelsefulla insatser. Den svenska arbetsmarknaden förändras snabbt. Detta ökar kraven på anpassningsförmåga hos såväl den enskilde individen som olika samhällsinstitutioner. saknas kvinnor på många nivåer och inom vissa yrkesgrupper. 5 Öka jämställdheten - bryt de offentliga monopolen Framtidens arbetstillfällen kommer i stor utsträckning att finnas inom tjänstesektorn. Det finns utrymme och växtkraft för en betydligt större privat tjänstesektor. Undersökningar visar att hälften av alla förvärvsarbetande vill ha en förändring till stånd. De vill antingen ha ny arbetsgivare eller nya arbetsuppgifter. Det behövs en flexibel arbetsmarknad. Skall detta vara möjligt måste den offentliga sektorns monopolställning inom många områden brytas. Denna sektor sysselsätter av de förvärvsarbetande kvinnorna. Inom den offentliga sektorn är utrymmet för individuella variationer mycket begränsat. Allt fler börjar därför resa krav på alternativa lösningar och valfrihet. Många anställda inom de offentliga förvaltningarna har en inneboende skarparkraft som inte kan utvecklas i de traditionella arbetsorganisationerna. En SCB-undersökning visar att två tredjedelar av de tillfrågade vill underlätta för de offentliganställda att starta eget inom den sektor som domineras av de offentliga monopolen. Trots stort motstånd från socialdemokraterna sker en del privata etableringar inom vård- och servicesektorn. Det är ofta viljestarka kvinnor som genom sitt engagemang, sitt kunnande och sin vilja till förnyelse startar privat verksamhet. Många efterfrågar deras tjänster. I startas landets första privata företag inom . I och drivs privata mödravårdscentraler. Alternativa barnomsorgsformer har ofta startats på initiativ av kvinnor som inte längre velat arbeta inom den kommunala barnomsorgen. På många andra håll i landet finns det idéer om liknande verksamheter som inte minst tar till vara kvinnors kreativitet. Dessa initiativ, som är en stor framtida resurs, möts av misstro från socialdemokratiskt håll. I stället för att underlätta alternativ till offentlig service försöker socialdemokraterna förhindra tillkomsten av sådan verksamhet genom hot om lagstiftning, nya hindrande statsbidragsregler etc. De olika privata initiativen växer fram som ett resultat av efterfrågan. Politiker måste anpassa sig till krav från medborgarna och inte försöka anpassa medborgarna till sina villkor. Kvinnors valfrihet handlar inte bara om att tränga in på männens arbetsområden. Den handlar i lika hög grad om att utveckla kreativitet i de stora kvinnodominerade yrkesområdena. Det är anmärkningsvärt att de områden som är dominerade av kvinnor också är de hårdast reglerade områdena på den svenska arbetsmarknaden. De åtgärder för att bryta de offentliga monopolen som vi föreslår kommer att medföra en flexibel arbetsmarknad inom bl. a. vård- och omsorgssektorerna. Det innebär att kvinnorna inom dessa yrkesområden kan välja mellan många olika arbetsgivare och att de får möjlighet att själva pröva sina egna idéer utan att därmed behöva byta yrke. Konkurrens mellan olika arbetsgivare skulle innebära att t. ex. sjuksköterskornas löner skulle återspegla utbud och efterfrågan och ta hänsyn till individuell kompetens. Det skulle ge större genomslagskraft för enskilt initiativ och ansvarstagande på samma sätt som sker inom den privata sektorn. Ändrade anställningsvillkor i dessa sektorer kommer också att göra arbetena mera attraktiva för männen. På det sättet blir det en jämnare fördelning mellan kvinnor och män. Det är beklagligt att de fackliga organisationerna så ensidigt slår vakt om den offentliga sektorns nuvarande omfattning, organisation och struktur. I själva verket innebär deras inställning att de motverkar jämställdheten. För att ge stora kvinnogrupper dessa nya möjligheter krävs statsbidragssystem som likställer olika barnomsorgsformer, en sjukvårdsförsäkring som omfattar även privata vårdgivare, stödformer som jämställer privata vårdhem med offentliga och ett skattesystem som låter alla välja service och omsorg efter eget huvud utan att hindras av kommunala monopol. Genom sådana förändringar skulle det finnas olika arbetsgivare också för sjukgymnaster, sjuksköterskor, förskollärare etc. Många som arbetar i arbetsförmedling, konsumentservice och många former av utbildning skulle också kunna utvecklas i sitt arbete om monopolen bryts. Ökad valfrihet ökar utvecklingsmöjligheterna och främjar därmed jämställdheten. 6 Flexibel arbetstid - ett steg mot jämställdhet Ofta framställs en generell förkortning av arbetstiden som lösningen på många problem som hör ihop mod kvinnors dubbelarbete. Mycket talar emellertid för att en generell arbetstidsförkortning skulle få negativa konsekvenser på en rad områden och försvåra situationen på arbetsmarknaden. Detta skulle inte vara till fördel för kvinnorna. De ekonomiska förutsättningarna för en generell arbetstidsförkortning föreligger för övrigt inte inom en överskådlig framtid. Det finns däremot ett behov av att individuellt kunna variera sin arbetstid under hela det yrkesverksamma livet. En och samma person har olika behov under skilda perioder av livet. Arbetstidsuttaget bör genom avtal med arbetsgivarna kunna anpassas såväl till den enskildes önskemål som till produktionsförutsättningar. Då blir arbetstidsförkortningar arbetsmässigt och ekonomiskt genomförbara. Såväl småbarnsföräldrar som andra arbetstagare skulle lättare kunna finna en arbetstidskombination som i ett visst skede bäst passar den egna situationen. En sådan utveckling underlättar såväl kvinnors som mäns möjligheter att kombinera familjelivet med yrkesverksamhet. 7 Jämställdhet inom organisationer För att åstadkomma en jämnare fördelning mellan män och kvinnor krävs ett målmedvetet arbete inom de olika organisationerna. Det är inte bara männen som måse ändra sina attityder. Kvinnorna själva måste engagera sig och satsa tid för att nå de positioner de eftersträvar. Många anser att kvotering av kvinnor på manligt dominerade områden är en framkomlig väg för jämställdhetsarbetet. Vi tror inte på kvotering som metod att uppnå jämställdhet. Den bygger på bristande tilltro till kvinnors förmåga och övertro på regleringars möjligheter. För att bevara jämställdheten måste kvinnornas ställning grundas på egen kraft och duglighet. Skrämmande många kvinnor utsätts för fysiska övergrepp och misshandel. Att någon med våld eller hot om våld försöker genomdriva sina åsikter eller önskningar är aldrig acceptabelt i en rättsstat. Oro för våld och faktiskt våld 1984-1985. Andel (%) i olika åldersgrupper Oro för våld: Har hänt att man avstått från att gå ut av oro för att bli överfallen, rånad eller ofredad på annat sätt. Faktiskt våld: Har blivit utsatt för våld eller hotelser det senas Polisanmälda misshandelsbrott efter offrets kön, plats samt relation mellan offer och gärningsman Misshandel utomhus Misshandel inomhus 10 OCX) r Kvinnor Män Kvinnor Man av polisanmälda misshandelsbrott mot kvinnor sker inomhus av bekant man. av misshandelsbrott mot män händer utomhus och förövas av någon okänd. Källa: Rättsstatistisk årsbok. Den s. k. liberalisering av straffsatserna som socialdemokraterna genomfört har inneburit att våldsmän efter ett gripande åter kan vara på fri fot och begå nya brott. Eftersom kvinnor i allmänhet har mindre förmåga att fysiskt försvara sig mot övergrepp innebär det att många kvinnor är rädda för att gå ut särskilt under de mörka delarna av dygnet. Inte minst för jämställdhetens skull måste vi skapa gatufrid. Våldsbrott mot kvinnor är ofta förknippade med våldtäkt eller andra sexuella övergrepp. Ännu drar sig många kvinnor för att göra polisanmälan. De är rädda för att utredningsprocessen och domstolsförfarandet skall vara förnedrande och att staten inte erbjuder skydd för repressalier från den som begått övergreppen. Vi har i annan motion föreslagit att målsägaren vid våldsbrott skall kunna erhålla juridiskt biträde. Domstolarna måste också se mycket allvarligt på hot om hämnd mot offer eller vittnen. Det finns en grupp kvinnor som går i skräck i sina egna hem. De misshandlas av sina män eller sambor. Kvinnomisshandel kan aldrig ursäktas eller slätas över. Det är ett allvarligt brott. Många frånskilda eller ensamstående kvinnor går i ständig skräck för att deras våldsbenägna f. d. partner skall finna dem och misshandla dem. Detta är ett orimligt förhållande. I en del fall kan kvinnor få möjlighet att A811 med hjälp av myndigheterna byta identitet. Det är i sig en möjlig sista utväg men innebär egentligen en kapitulation för våldet. Ingen borde behöva leva i hemlighet i sitt eget land för att undgå våldsövergrepp. inför lägga fram förslag som gör det möjligt för en domstol att utfärda förbud för en man att söka upp en tidigare partner eller kvinna som han trakasserar. 9 Jämställdhetsarbete på central nivå Regeringen har till aviserat en proposition angående det fortsatta jämställdhetsarbetet . Vi kommer då att ytterligare redovisa våra synpunkter på statens roll i jämställdhetsarbetet. Det jämställdhetsarbete som bedrivs på central nivå bör ha som målsättning att i första hand förändra attityder. Det går inte att åstadkomma jämställdhet enbart genom lagar och förordningar. Det är väsentligt att staten som arbetsgivare föregår med gott exempel beträffande jämställdhet. Det är därför tillfredsställande med den redogörelse som finns om jämställdhet i statsförvaltningen. Staten framstår emellertid inte alltid som jämställdhetens främste företrädare. Som exempel kan nämnas att den statliga lönepolitiken ej gynnar kvinnor. Den statliga sektorns lönesättning har medverkat till att männen söker sig till den privata sektorn på grund av högre löner. Det blir i allt större utsträckning kvinnorna som stannar kvar i offentlig anställning. har med små medel utfört ett bra och engagerat arbete och har utvecklats till en pådrivande kraft i olika jämställdhetsfrågor. Den viktigaste effekten av är att påverka attityder bland individer, företag och myndigheter. Under de år verkat har flera problem uppmärksammats som sällan tidigare påtalats, som t. ex. diskriminerande behandling vid tjänstetillsättningar och trakasserier på arbetsplatsen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förutsättningarna för jämställdhetsarbetet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhetsarbetet i skolan,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av förändringar inom den offentliga sektorn för jämställdheten. () () () () () () (m) () 1 1987/88: Ub398