ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub394 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub394 av m. fl. om kusverksamhet i svenska och samhällskunskap Det är värdefullt att alla flyktingar och deras barn vid våra flyktingsförläggningar har möjlighet att studera svenska och samhällskunskap. av dem som befinner sig vid dessa förläggningar får stanna. Det är viktigt att de redan från början av förläggningsvistelsen kan delta i sådan kursverksamhet. Det ökar deras möjligheter att efter utplacering i kommunerna snabbare komma in i det svenska samhällslivet, skaffa sig förvärvsarbete och utbildning. De kan därigenom också snabbare och bättre tillgodogöra sig den svenskundervisning som de sedermera är berättigade till. Den verksamhet som förekommer bör stödjas och ytterligare förstärkas. För dem som måste lämna landet är det säkerligen ett värde att ha fått denna introduktion i svenska och svensk samhällskunskap. Det kommer säkert att förbättra vårt anseende bland dem som tvingas lämnas . Denna kursverksamhet kan anförtros bildningsförbunden, som ges erforderlig stöd för detta. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kursverksamhet i svenska och samhällskunskap för asylsökande och deras barn vid våra flyktingförläggningar samt om bildningsförbundens medverkan i denna verksamhet. () () () () ()
mot · GB02Ub396 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub396 av () om skrivstil i skolan Svenska folket riskerar att uppdelas i två olika befolkningsgrupper när det gäller förmågan att skriva handstil och att läsa en dylik. Orsaken är anvisningar till skolorna 1975 om en ny handstil med textade bokstäver. Den kom att kallas nya SÖ-stilen och blev hårt kritiserad . 1985 lät SÖ göra en enkät bland lärarna om hur SÖ-stilen fallit ut. Resultatet blev nedslående. Majoriteten av de tillfrågade lärarna ansåg att eleverna i har svårt att klara av den nya skrivstilen. Avsaknaden av öglor och bristen på sammanbindningar mellan bokstäverna i den nya skrivstilen leder till dålig skrivrytm, säger lärarna och konstaterar att eleverna skriver långsammare än vad fallet var . Kan inte läsa vanlig handstil En lärarmajoritet ansåg vidare att eleverna skriver sämre ju högre upp de kommer i klasserna. Dessutom har eleverna svårt för att läsa den äldre skrivstilen, dvs. den som vi fortfarande kallar handstil och är försedd med öglor och sammanbindningar mellan bokstäverna. Ingen har ju lärt eleven annat än SÖ-stilen. Det nedslående resultatet av har tydligen lett till en viss begrundan inom ämbetsverket. Det råder numera frihet för varje lågstadielärare att själv bestämma vilken skrivstil (handstil) som skall läras ut i klassen. En del fortsätter med SÖ-stilens textade bokstäver, en del skapar själva sammanbindningar mellan bokstäverna, andra återgår till den gamla hederliga handstilen när de lär eleverna den grundläggande färdigheten. Det är lätt att inse konsekvenserna av detta mot bakgrund av de konstateranden som gjordes i den nämnda . Elever som lärt sig SÖ-stilen får svårigheter eller kan inte alls läsa vanlig handstil med öglor och sammanbindningar. De som får lära sig sistnämnda handstil har kanske lättare att förstå SÖ-stilen beroende på att de inledningsvis får lära sig textade bokstäver. De elever som kommer att behärska båda stilarna (som kan bli flera om lärarna får blanda stilarter) hamnar automatiskt i ett högre kunskapsläge. Elever som endast får lära sig SÖ-stilen blir handikappade så snart de möter gammal handstil. Återgå till gamla stilen! Enligt min mening kan detta få besvärande konsekvenser i en människas liv. Skolan måste rimligen motverka segregation i alla dess former. Min slutsats och mitt förslag blir att nuvarande SÖ-anvisningar, innebärande alternativa skrivstilar, måste upphävas. En återgång bör ske till "den gamla vanliga handstilen med öglor och sammanbindningar. Detta skall gälla för alla lärare och elever. I ett begynnelseskede i årskurs ett måste emellertid eleverna också lära sig läsa textbokstäver, både versaler och gemena, som normalt används i maskinskrift, datorer, ordbehandlingsmaskiner, bok- och tidningstryck. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att utfärda nya anvisningar för lågstadiet om återgång till den skrivstil som gällde , samt att eleverna därvid får lära sig läsa textbokstäver i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88 Ub396
mot · GB02Ub398 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub398 om skolans betydelse för ökad jämställdhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A811 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhetsarbetet i skolan. () () () () () () (m) ()
mot · GB02Ub399 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub399 av m. fl. (c) om konsumentutbildningen i skolan Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo528 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsumentutbildning i skolan. () () ()
mot · GB02Ub400 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub400 om ett nytt utbildningssystem Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:A268 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att införa och utveckla ett utbildningssystem där eleverna själva kan välja utbildningsplats, -inriktning samt ämnen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utöka den företagsanknutna utbildningen. () () () () ()
mot · GB02Ub402 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub402 om svenskfinska utbildningslinjer, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr331 hemställs 1. att hos regeringen begär lagförslag angående skyldighet för kommuner med viss lägsta andel finskspråkiga invånare (eller visst lägsta antal finskspråkiga barn) att inrätta sverigefinsk utbildningslinje inom eller sverigefinsk skola, 2. att begär att regeringen utarbetar förslag till hur finska språkets ställning kan stärkas i gymnasieskola och högskola.
mot · GB02Ub501 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub501 om journalistutbildning vid högskolan i Regeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över journalistutbildningen vid högskolan. Utredaren föreslår en tvåårig grundläggande journalistutbildning inom högskolan. Den nuvarande praktikterminen föreslås ersatt med en veckas miljöpraktik och sex veckors praktik i nyhetsjournalistik och reportage. Grundutbildningen indelas i tre block. Den inleds med ett samhällsvetenskapligt block första terminen, följs av ett journalistikblock under två terminer och avslutas med en termins fördjupningsstudier och fyra mediainriktade kurser - dagspress, annan press, radio och TV. Utredaren anser utöver synpunkterna på utbildningens innehåll att dimensioneringen av högskolans journalistutbildning kan bibehållas . Ingen har heller talat för en minskning av utbildningen trots arbetslösheten bland journalister i storstadsområdena. Arbetslöshetens koncentration till storstadsområdena skulle däremot kunna vara ett motiv för att pröva utlokalisering av en del av utbildningen till . Arbetsgivare i rapporterar svårigheter att få välutbildade journalister att söka från storstadsområdena. Intresset bland journalisteleverna att fullgöra praktikterminen i har inte varit stort. Bundenheten till storstädernas arbetsmarknad uppstår alltså . Norrlänningar som utbildar sig i eller får familjära och andra sociala band i den nya landsdelen och återvänder inte till . Vid Sundsvall-Härnösands högskola finns en informationslinje. Den tillkom sedan beslut fattats att journalistutbildningen skulle vara lokaliserad till och . I finns fortfarande planer på journalistutbildning. Med den uppläggning av utbildningen som utredaren föreslår finns ypperliga möjligheter till allsidig praktik om utbildningen förläggs till . I finns sex dagliga tidningar, flera med olika åsiktsinriktningar. Vidare finns lokalradio på tre orter i länet. Dessutom finns i distriktskontor för såväl riksradion som . Sundsvall-Härnösands högskola har ett rikt utbildningsutbud med bl. a. ekonomutbildning, informationslinje, lärarutbildning samt teknisk utbild 1 1987/88.3 sami. 1987/88 Ub501 Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om journalistutbildning vid Sundsvall-Härnösands högskola. Högskolan tillsammans med länets kulturella satsningar ger en god miljö för de studerande vid högskolan. Näringslivet i länet är vitt förgrenat med stora satsningar på bl. a. datautveckling. Flera av länets större företag har egna informationsavdelningar där kvalificerade informatörer och journalister arbetar. Utöver det privata näringslivet i länet finns stora statliga satsningar som centrala , , bolagsbyrån samt biståndsskolan i .
mot · GB02Ub504 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub504 av () om utbyggnaden av slott Bristen på utrymme för landsarkivet i är akut. En utbyggnad bör därför ske omgående. Om man tar hänsyn till reserverad plats för framför allt olika myndigheters leveransmogna arkiv är utrymmet i den nybyggda i praktiken taget i anspråk. Efter beslutet om att flytta folkbokföringen (om detta verkligen genomförs) från till staten uppstår också frågan: Var skall alla kyrkobokföringsböcker hamna? Enligt uppgifter jag fått skall allt detta material till de olika landsarkiven. Om detta är riktigt måste det vara rena katastrofen för vårt arkiv i . var bekymret stort för mottagning av material, och man räknade då med att ett leveransstopp skulle komma om , vilket betyder att landsarkivet i är fullt våren-sommaren 1988. Utbyggnaden av till bör utan onödigt dröjsmål fortsätta. Som framgår av denna motion är arkivet inte bara trångbott utan det kommer inom en mycket snar framtid att vara helt fullt, och det måste komma till ytterligare bra lokaler. Det utomordentligt betydelsefulla byggnadsminne från medeltiden, som utgör är inte komplett förrän runt borggården återställts. Själva slottsbyggnaden frigörs därmed för annan, offentlig verksamhet. Hela kan visas för allmänheten; de mycket uppskattade sommaraktiviteterna i , , utställningar m. m. får då andra möjligheter. Även den pågående möbleringen av , som utförs av en stiftelse under landshövdingens ledning, kan ske med en naturlig totalplanering för hela . måste få i uppdrag att genomföra nästa utbyggnad av för landsarkivets räkning vid i . Med hänvisning till vad som sagts i motionen hemställs att begär att regeringen genom försorg fortsätter utbyggnaden av för landsarkivets räkning. 1987/88 Ub504
mot · GB02Ub509 · 1988-01-15 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub509 av och () om behörighetsgrunderna för tjänst som högskolelektor Vid genomförandet av den nya lärartjänsteorganisationen infördes möjlighet att inrätta tjänst som högskolelektor inte endast med doktorsexamen eller motsvarande kompetens, utan - alternativt - med krav på kompetens av annat slag. I propositionen 1984/85:57 anför föredragande statsrådet meriter för konstnärligt utvecklingsarbete som exempel på sådan kompetens av annat slag. Vid behandling av propositionen anförde utbildningsutskottet (UbU 84/85:9) att det på vissa områden av högskolans utbildningar kan komma i fråga annan utbildning och andra erfarenheter än de som följer av doktorsexamen för att betraktas som behörig till tjänst som högskolelektor. Denna möjlighet är emellertid i praktiken nästan obefintlig då UHÄ bl. a. i Normer för meritvärdering vid tillsättning av tjänster inom högskolan framhållit vikten av att kravet på doktorsexamen upprätthålls vid bl. a. tillsättning av tjänst som högskolelektor. Denna princip torde också UHÄ ha upprätthållit vid ställningstaganden i tjänstetillsättningsärenden. Denna utveckling är enligt vår mening olycklig. Inom lärarutbildningen är det av stor vikt att kunna tillgodose behovet av kompetens inom den praktik-pedagogiska utbildningen. Den nya lärarutbildningen skall inriktas på lärarnas alla uppgifter i skolan. Utbildningen skall organiseras så att ämnesstudier, praktik och pedagogik/ dialektik bildar en enhet. Elevens förutsättningar, erfarenheter och allsidiga utveckling sätts i centrum för reformen. Med ett sådant synsätt måste också andra inslag i lärarutbildningen än ämneskunskaper uttryckt i doktorsexamen eller motsvarande hävdas. Det bör således vara möjligt att tillsätta högskolelektorer med hög kompetens inom den praktisk-pedagogiska utbildningen. Dessa lärare måste ha kompetens av annat slag än doktorsexamen, nämligen pedagogisk skicklighet visad genom lärarutbildning och undervisning i . Eftersom dessa lärare kommer att undervisa blivande grundskolelärare i bl. a. metodik i samhällsorienterande ämnen är ämnesbredden inom skolan viktig. Det är naturligt att man på en lärarhögskola också behöver högskolelektorer som rekryteras främst på grund av pedagogisk skicklighet som lärare i och förmåga att föra denna vidare till de blivande lärarna. Då denna rekryteringsmöjlighet i praktiken är obefintlig bör ge regeringen till känna att en sådan möjlighet bör finnas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behörighetsgrunderna för tjänst som högskolelektor. () () 1987/88 Ub509
mot · GB02Ub510 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub510 av och () om åtgärder för att främja rekryteringen av samiskoch finsktalande personer till läkarutbildningen i För utövande av läkaryrket är goda förutsättningar för språklig kommunikation av stor betydelse. Inte minst inom norra sjukvårdsregionen finns exempel på svårigheten för kontakt mellan läkare (t. ex. danska vikarierande läkare) och patienter med samiska och finska som modersmål. Även en gemensam kulturell bakgrund är av stor betydelse för patient - läkarrelationen. I andra länder har sådana förhållanden beaktats. I och finns läkarutbildningsplatser reserverade för samer. I har man sökt främja utbildning av grönländare (inuiter) till sjukvårdspersonal och läkare. I förs en medveten politik syftande till att överföra ansvaret för sjukvården inom inuitiska och indiska befolkningsgrupper till personal rekryterade från dessa. (Detta har belysts vid 7th i , .) Inom norra sjukvårdsregionen är fortfarande läkarbristen betydande. Till en del har denna motverkats av läkarutbildningen i . Det har visats, att en stor del av de i utbildade läkarna () stannar i den norra regionen efter utbildningens slut. Förslag finns också om att utöka läkarutbildningen i . Det finns anledning att förmoda, att en stor del av de läkare, som rekryteras från den nordliga finsk- och samisk-språkiga befolkningen också skulle komma att utöva läkaryrket bland dessa befolkningsgrupper, särskilt om de utbildas i . Vi föreslår att personer med samisk- och finskspråkig bakgrund i som fyller allmänna kompetenskrav för läkarutbildning ges extra antagningspoäng till läkarutbildning för deras kunskaper i samiska respektive finska eller alternativt att ett visst antal läkarutbildningsplatser reserveras för sådana personer. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om antagning av studerande med samisk- och finskspråkig bakgrund till läkarutbildning vid .
mot · GB02Ub511 · 1988-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub511 av m. fl. om behovet av ökat antal utbildningsplatser för läkare samt forskning och utbildning i alternativ vård Undertecknade ser med oro på de köer som uppstår vid olika sjukvårdsinrättningar, t. ex. ögon-, ortoped- och hjärtkirurgi m. fl., detta trots bl. Sjukvården bedrivs dygnet runt, , och andra . Kompetent personal måste finnas . För de stora grupperna i sjukvården t. ex. sjuksköterskor, undersköterskor och vårdbiträden gäller det att man antingen arbetar eller natt. Som sjuksköterska och undersköterska arbetar man ofta även varannan och har andra lediga dagar . Den enda personal i vården som har sin arbetstid förlagd till både samt andra är läkarna. Att ha läkare som antingen arbetar natt eller dag i likhet med övrig vårdpersonal är praktiskt taget omöjligt och heller knappast önskvärt. Läkarnas arbetstider och jourkompensation har naturligtivs viss betydelse för tillgången på läkare. På många ställen i landet råder en läkarbrist som avhjälps endast genom att fler läkare utbildas. Undertecknade anser därför att antalet utbildningsplatser för läkare måste öka. En ökad tillgång på läkare skulle innebära att vakanta tjänster skulle kunna tillsättas. Detta borde kunna på ett effektivt sätt medverka till att vårdköerna minskar och att även glesbygden fick full tillgång till kompetenta läkare. Det skulle också behövas en översyn av läkarutbildningen för att på ett bättre sätt kunna tillgodose vården av vissa sjukdomar, t. ex. vården av reumatiker. För många har det visat sig att alternativ vård ger mycket bra resultat, därför ställer också allt fler krav om behandling utan användande av mycket medicin. Forskningen i alternativ vård borde därför intensifieras och utvecklas. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökat antal utbildningsplatser för läkare, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts om behovet av forskning och utbildning i alternativ Ub511 () ()
mot · GB02Ub512 · 1988-01-13 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub512 om större jämlikhet vid tillsättning av universitetst j änster Alltför få högre tjänster vid universiteten innehas av kvinnor, trots jämställdhetslagens regler om prioritering. Kvinnor väljer ofta andra metoder och frågeställningar än män. Behovet av nya infallsvinklar i forskningen blir allt större, men det etablerade synsättet försvårar nytänkande. Tillsättningsförfarandet är en del av orsaken till dessa problem. Fakultetsnämnderna, som nästan uteslutande består av män, utser sakkunniga som skall bedöma och rangordna de sökande. Baserat på de sakkunnigas rangordning föreslår sedan nämnden och utnämnder konsistoriet (i vissa fall regeringen) den person som får tjänsten. Det inträffar ytterst sällan att fakultetsnämnderna går emot de sakkunnigas rangordning. Etablissemanget permanentas alltså. De sakkunniga borde befrias från uppdraget att rangordna. I stället skulle de beskriva och bedöma de sökandes kompetens ur olika aspekter var och en för sig. De sökande skulle därefter ha rätt att läsa och eventuellt bemöta utlåtandet. Sedan borde det vara fakultetsnämndens uppgift att sammanväga utlåtandena, rangordna och lämna sitt förslag till konsistoriet. Nämnderna skulle då ha lättare att väga in fler aspekter än de sakkunnigas uppfattning och vetenskapssyn. Det skulle också bli lättare att uppfylla jämställdhetslagens regel att när två sökanden har snarlik formell kompetens, så skall en kvinna ha företräde före en man, om kvinnorna är i minoritet inom yrket. behöver då heller inte desavouera sina sakkunniga. Mot bakgrund av det anförda yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättningsförfarandet vid universiteten.
mot · GB02Ub513 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub513 av och (vpk) om förstärkning av psykologlinjen infördes en sammanhållen femårig psykologutbildning. Denna ger en bred kompetens såväl vad gäller utredningar och åtgärder avseende individer, grupper och organisationer, som på det vetenskapliga och forskningsmässiga planet. I utbildningsplanen intogs kostnadskrävande moment, speciellt vad gäller psykoterapikompetens. Dessa finansieras emellertid inte fullt ut. UHÄ har i sin anslagsframställan påpekat behoven av förstärkningar till psykologutbildningen. /86 minskades antalet nybörjarplatser på psykologlinjen. De resurser som på detta sätt kunde tillföras utbildningen var emellertid otillräckliga och kom endast i liten utsträckning de studerande till del, framför allt på grund av att den låga dimensioneringen av utbildningen innebär att de fasta kostnaderna (administration m. är förhållandevis höga. Vpk har vid olika tillfällen fört fram krav på en förstärkning av psykologlinjen. Så sent som biföll en motion av oss som innebar att studenterna på psykologlinjen avlastades en del av de mycket stora kostnaderna för det s.k. egenterapimomentet i undervisningen. Alltjämt är dock behovet av en resursförstärkning mycket stort, vilket bl. a. UHÄ understrukit. Kostnadsmässigt bör psykologutbildningen jämföras med andra legitimationsutbildningar och utbildningar till angränsande yrken, t. ex. inom vårdsektorn. Sådana jämförelser visar att psykologutbildningen är kraftigt missgynnad. Medan kostnaden för en årsstudieplats för läkare ligger på nära , för tandläkare på nära och för sjukgymnaster på , är kostnaden per årsstudieplats för psykologer endast . Undervisningen för psykologer innehåller många kostnadskrävande moment. UHÄ har skattat de verkliga behoven till per årsstudieplats . Sammantaget behövs därför ett tillskott på . har helt riktigt framhållit att ytterst handlar frågan om kvaliteten på utbildningen och om klienternas rättigheter att få tillgång till kvalificerade och välutbildade specialister. Detta ställer stora krav på att man i den teoretiska undervisningen lägger in tillämpade moment - praktikperioder, handledning, övningar, auskultationer, demonstrationer etc. I psykologutbildningen finns det nu klara brister i de rent färdighetsträ Det är dessa som är kostnadskrävande och som också till stor del kräver resurser utanför utbildningsinstitutionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att med ändring av regeringens förslag i proposition 1987/88:100, bilaga 10 D9 anslår till förstärkning av psykologlinjen utöver regeringens förslag. 1987/88 Ub513