mot · GB02T75 · 1988-02-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: T75 av och () om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) I propositionen framhålles att den framtida trafikpolitiken står inför minst fem stora uppgifter. Dessa kan rubriceras enligt följande: Att genom långsiktiga och omedelbara åtgärder kraftigt begränsa trafikens miljöpåverkan. Att minska antalet dödade och skadade i trafiken. Att utveckla infrastrukturen för 2000-talet. Att höja effektiviteten inom såväl transportsystemet som helhet som inom de olika trafikslagen. Att tillförsäkra en tillfredsställande trafikförsörjning i alla delar av landet. Vi vill till alla delar instämma i vikten av att dessa målsättningar blir riktningsgivande för konkreta åtgärder i den statliga trafikpolitiken. I vår motion vill vi belysa viktiga trafikfrågor som har en särskild anknytning till vårt eget hemlän, . har över tre miljoner bilar. Tillsammans släpper bilarna ut mer av koloxid, kväveoxider och kolväten än all annan verksamhet i landet. har motionsvägen sökt få hela stöd för lag om katalytisk rening på personbilar. Först i slutet av detta årtionde träder sådan lag i kraft för nya bilar. Äldre bilar kommer att vara mycket förorenande. är ett län med mycket hög intensitet i biltrafiken. Vidare är det ett viktigt jordbrukson med hög produktion av brödsäd. För många bilister är hastighetsbegränsningar ett rött skynke. Men det är helt klart att bränsleåtgång och föroreningsgrad ökar vid höga hastigheter. Åtgärder för att öka efterlevnaden av hastighetsgränser är av stor vikt ur miljösynpunkt, men det har också minst lika stor betydelse för att minska antalet dödade och skadade i trafiken. Skärpt hastighetsövervakning med nya metoder bör prövas. Med hänvisning till att är lokaliserat till borde särskilda undersökningar kunna komma till stånd i sam verkan mellan länets vägverk, trafikpolis och naturvårdsenhet Mot. Nedsatta hastigheter med utomordentligt skärpt övervakning och T75 speciella mätningar i natur och vägslitage m.m. skulle åtföljas på t ex. sträckan E4 JönköpingNyköping. Arbetet med att minska förbrukningen av energi inom transportsektorn är mycket viktigt. Statens stöd till experiment och fullskaleförsök i att ta fram alternativa drivmedel och användningen av desamma är alltför litet. Gäller i hög grad statsmakternas inställning till motorgas. Vi har i annat sammanhang motionerat om att till lokalisera en fullskaleanläggning för tillverkning av etanol som drivmedel. Etanol kan som drivmedel användas antingen för låginblandning i bensin () eller som rnebränsle för dieseldrivna fordon. Låginblandning innebär att en mindre del etanol i detta fall blandas i bensinen. En sådan inblandning ryms inom svensk och europeisk standard som finns för bensin. I blandar man in etanol. Som tidigare framhållits kommer jämsides med bilmodeller, som enligt lag måste ha katalytisk rening, en stor del av svensk bilpark köras utan sådan rening. Vi vill understryka vikten av att genom skattebefrielse, eller på annat sätt, ge statligt stöd till användning av etanol för en bättre miljö. Vissa undersökningar ger vid handen att miljöeffektena av en generell etanolinblandning i bensin skulle vara väl så bra som den förbättring av miljön som väntas ske genom nyregistrerade bilar med katalysatorer. Kraven på bättre miljö skall ges ökad tyngd i trafikpolitiken enligt regeringens förslag. Då måste konkreta åtgärder till snabbt. En sådan åtgärd kan vara att ge klartecken för utökad försöksverksamhet med etanol som dieselersättning i bussar för reguljär stadstrafik. Så sker nu i och . Säkerligen finns kommuner i som skulle kunna vara intresserade av att medverka i sådan försöksverksamhet. är en av de få kommuner som har spårbunden trafik på sina gator. För att bibehålla och vidareutveckla sådan spårbunden trafik vore det angeläget med ett större statligt stöd. De samhällsekonomiska miljöbesparingarna är svåra att mäta. Det torde dock stå helt klart att ett garanterat stöd för utveckling av miljövänligare transporter i stadstrafik är långsiktigt lönsamt. I propositionen föreslår kommunikationsministern att anslag till byggande av statliga vägar fördelas på dels riksvägar, dels länsvägar. Viss samordning skall ske för prioritering av länsvägar, statskommunvägar (som inte är riksvägar), länsjärnvägar och kollektivtrafikanläggningar. Det har antytts att det samlade anslaget till länsvägar är relativt bra. Ett noggrannare studium ger vid handen att medel till förbättring av länsvägar blir litet. Det är väldigt många ändamål det nya anslaget skall räcka till. att i den avvägningen är det av största betydelse att t. ex. de mest perifera de- T75 larna av , som i många budgetår haft låg prioritet vad gäller förbättringar av länsvägar, inte på nytt åsidosätts. I många fall har boende/ pendlare dröjt sig kvar på mindre fastigheter i tro på löften om bättre vägar skulle infrias. Det ligger nära till hands at befara att vidgade områden för länsvägsanslagets användning ytterligare nerprioriterar avlägsna länsvägar med hänvisning till låg trafikintensitet. Även om länsmyndigheten har att göra de direkta avvägningarna torde skrivningar i riksdagsbehandlingen ha betydelse. Ur regionalpolitisk synpunkt är bra vägar det viktigaste för både boendet och för sysselsättningen. Med hänvisning till ovanstående hemställes 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpt hastighetsövervakning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till alternativa drivmedel, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om spårbunden trafik i stadskärnor, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att länsvägsanslaget i erforderlig utsträckning går till förbättringar av länsvägar i glesbygden. () ()