mot · GB02T321 · 1988-01-26 00:00:00 — av och () om kommunikationerna i Få län har sammantaget så stora otillfredsställda behov inom transportsektorn som Göteborgs- och län. Förvägar, järnvägar och sjöfarten krävs omfattande nyinvesteringar och betydligt ökade årliga insatser för att ge länets invånare ett tillfredsställande trafikutbud och länet en förstärkt regionalpolitisk ställning. De är också dyrare än i något annat län att utföra transportanordningar i . Två kommunikationsledare dominerar länets transportsituation dels som genomkorsar hela länet, dels som med radikalt nytänkande inom trafikpolitiken kan ges en ny och betydande roll. Den skandinaviska länken, eller Scandinavian Link som den kallas, är ett uttryck för extremt storskalighetstänkande utan hänsyn vare sig till ekonomi, miljö eller ekologisk balans. Scandinavian Link är ursprungligen en idé från en sammanslutning av europeiska storföretagsledare (of European Industrialists) men har sedermera anammats av bl. a. den svenska socialdemokratiska regeringen. Man har t. ex. som en del i en framtida Scandinavian Link beslutat om att bygga en motorväg mellan och , utan att har getts tillfälle att ta ställning till principerna för detta storskaliga motorvägsprojekt. Det tycks finnas en tro att asfalt och snabb vägtrafik är viktigare för vårt framtida välstånd än friska skogar, bibehållen bioproduktion och t. ex. minskad spridning av tungmetaller. Stora motorvägar innebär i sig en kraftig miljöpåverkan genom de stora naturingrepp som sker. Vad som dock är än allvarligare är utsläppen av miljöskadliga ämnen från biltrafiken, främst kväveoxider. Försurningen och skogsdöden måste hejdas. har intresset till stor del koncentrerats på att få ned utsläppen av svavel, vilket delvis lyckats. Men det räcker inte med att begränsa svavelutsläppen. Kväveoxiderna spelar en nyckelroll när det gäller försurningsskador och skogsdöd, Av dagens svenska utsläpp på ca kväveoxider kommer drygt två tredjedelar från trafiken. Motorvägar genererar en ökad biltrafik och därmed ökade De högre hastigheterna som trafiken kan hålla på motorvägar leder Mot. också till ökade utsläpp. Utsläppen av kväveoxider ökar med om T321 hastigheten höjs /tim. Av kväveoxidutsläppen i kommer den största delen från vägtrafiken, vilket framgår av nedanstående sammanställning. Skotrar, truckar, motorsågar Personbilarnas utsläpp kommer att minska kraftigt efter hand om katalytisk avgasrening införs. Kväveoxidutsläppet från en katalysatorbil beräknas i bästa fall vara i genomsnitt mindre än vad det är från dagens bilar. Men det dröjer innan alla bilar är katalysatorbilar. kommer en trafikökning på enligt prognoserna. Nettoeffekten blir att kväveoxidutsläppen från våra personbilar i blir ungefär mindre än vad det är . ökar dock utsläppen från lastbilar och bussar med ca genom trafikökning och från flyget med drygt enligt gällande trafikprognoser. För att begränsa skadeverkningarna av kväveoxidutsläpp från kommunikationssektorn räcker det således inte med katalytisk avgasrening. Det krävs också att trafikhastigheten inte höjs och det krävs en annan trafikstruktur. Göteborgs- och län hör till de områden i som är hårdast drabbat av skogsskador. Därför måste informationen kring sambandet trafik-miljö intensifieras i syfte att stimulera övergång från privatbilism till kollektivtrafik och att sänka hastigheten på våra vägar. De sammanlagda miljöeffekterna av byggnation av motorvägar och andra stora trafiksystem är ofta svåra att överblicka. Olika experter har ofta olika uppfattningar. Av den anledningen är det nödvändigt att får pröva utbyggnaden av motorvägar och andra stora trafikleder enligt miljöskyddslagen. Transporter på järnväg och med båt är ur både miljö- och energisynpunkt att föredra framför landsvägstrafik. Därför är det viktigt att med en ny trafikpolitik satsa på dessa alternativ och därmed minska belastningen på vägarna. I första hand bör en satsning på att överföra långväga tung godstrafik till järnväg och båt göras. Som exempel kan nämnas att vid den svensk-norska gränsen vid passerar ca 500 långtradare enligt den senaste trafikräkningen. En mycket stor del av dessa är långväga och internationella transporter, som med en annorlunda trafikpolitik i stor utsträckning bättre kan ske med järnväg. Beträffande och dess stora betydelse för kommunikationerna i regionen, samt vikten av att satsa på en upprustning av densamma och anknyta den till det norska järnvägsnätet utvecklas detta vidare i en flerpartimotion (c, s, fp, m) från samtliga riksdagsledamöter i . Vi hänvisar i detta sammanhang till den motionen. är en förbindelselänk mellan , den svenska , och /kontinenten. Den inomnordiska handeln ökar kraftigt. Belastningen på kan bl. a. avläsas vid tullstationen i . passerade ca 210000 tunga fordon över gränsen. Totalmängden gods uppskattas till 2,53,. Till detta kommer en mycket omfattande personbilstrafik, framför allt då turismen är som intensivast. Den snabba utvecklingen av den norska oljeekonomin har varit en stark stimulans för utvecklingen av det svensk-norska handelsutbytet och samarbetet mellan länderna. Ett samarbetsavtal slöts mellan och 1981. Avtalet innebär förpliktelser att främja samarbetet på skilda sätt, särskilt inom energi- och industriområdena. Förbättringar av kommunikationerna är således en angelägen åtgärd och bör ses i det vidare perspektivet om ett ökat svensk-norskt samarbete. E6 i från till har en längd av . Sträckan SvinesundOslo är . Av E6 i är av väglängden () belägna inom . E6 har en klart otillräcklig standard på stora delar i , framför allt sträckan norr om . Vägbredden varierar kraftigt. Många vägavsnitt har en mycket hög olycksbelastning. När regeringen presenterade sitt s. k. Uddevallapaket innehöll detta bl. a. byggande av motorväg mellan och . Kostnaderna beräknades då till 450 milj. kr. men kommer i verkligheten att bli minst en miljard. Från sida kritiserade vi starkt denna satsning och ville i stället använda dessa pengar för att rusta upp E6 till en rimlig standard genom hela länet. Vi redovisade också farhågor för att denna stora satsning på 4 milj motorväg skulle leda till att upprustningen av i norra skulle skjutas . Tyvärr har dessa farhågor besannats. har tilldelats ett mycket blygsamt anslag för vägbyggande . Anslaget är mindre än hälften jämfört med den tidigare planeringsperioden. Detta kommer att innebära att upprustningen av i norra kommer att ta orimligt att genomföra. Med hänvisning till det som anförts angående genom är det nödvändigt att tilldelas kraftigt höjda anslag för byggande av riksvägar. anslaget för byggande av länsvägar har sänkts drastiskt i för den kommande tioårsperioden. Detta har lett till att fler mycket viktiga projekt har fått skjutas till stort men för berörda bygders möjligheter att utvecklas. Ett av dessa projekt är en ny väg från väg 160 till västra . Denna väg är av största vikt för att kustsamhällena på västra skall kunna utvecklas. Befintliga verksamheter, bl. a. fritidsbåtstillverkning, har mycket stora svårigheter med sina transporter då den nuvarande vägen är både mycket smal och krokig. Ett annat projekt som senarelagts är väg 164/163 från länsgränsen /och till /Strömstadsområdet. är en utsatt region ur många synpunkter med bl. a. brist på arbetstillfällen. Den nämnda vägen är en förutsättning för en positiv utveckling i . Även flera andra mycket angelägna projekt har senarelagts på grund av de kraftigt sänkta anslagen. Detta otillfredsställande förhållande motiverar att anslaget för byggande av länsvägar i räknas upp kraftigt. Det finns anledning att i detta sammanhang peka på att de grundförhållanden och topografiska förhållanden som finns i länet gör det mycket dyrt att bygga vägar. Byggkostnaden för 1 mil väg i är dyrare än den genomsnittliga kostnaden för att bygga 1 mil väg i andra län. Detta är ett förhållande som allt för lite beaktats vid fördelningen av vägbyggnadsanslagen mellan länen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprustning av i norra , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslaget till byggande av länsvägar i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om koncessionsnämndens prövning av planerade motorvägar och andra större trafikleder enligt miljöskyddslagen. () ()