mot · GB02A468 · 1988-01-25 00:00:00 — av och () om genomförande av Gävleborgspaketet Alla i vårt land skall ha samma rätt till arbete, bostad och god miljö. Detta är grundläggande rättigheter som skall gälla var man än bor: i landsbygdens byar, i tätorter eller i storstäder. Regional obalans skapar nya klasskillnader Den politik socialdemokraterna har fört och för i regeringsställning motverkar denna målsättning. Därigenom minskas möjligheterna till en positiv utveckling i hela landet. Vi får i stället en regional obalans som skapar stora svårigheter både för landsbygd och storstäder. Därmed undanrycks också möjligheterna till likvärdiga levnadsförhållanden i landet. I själva verket håller socialdemokraterna på med att öka skillnaderna i levnadsförhållanden mellan olika delar av vårt land. Vi får genom socialdemokratisk politik nya klasskillnader. Detta är en allvarlig utveckling som kan få mycket negativa följder. Vad händer med människors kampvilja och lojalitet om de ständigt blir åsidosatta, om deras livsvillkor nonchaleras, om de fullgör sina medborgerliga skyldigheter men sätts mer och mer på undantag i samhället? Varken regering eller riksdag inser allvaret är ett utsatt län med betydande svårigheter. Tyvärr har ännu inte vare sig regering eller riksdag insett allvaret i länet och speciellt norra och situation. Den bristande insikten kommer bl. a. till uttryck i bilaga 12 till budgetpropositionen. Där talas i översikten om den kraftiga ökningen av antalet sysselsatta att läget på arbetsmarknaden är sammanfattningsvis mycket gott, att antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som beredskapsarbete och ungdomslag minskade . De regionala skillnaderna påtalas över huvud taget inte. Antingen skulle siffrorna från ett antal län förstöra den glättade bilden - eller så är inte Norrlandslänen tillräckligt intressanta för att nämnas. är utan tvekan ett län med goda framtidsmöjligheter. Länsborna arbetar på olika nivåer intensivt för länets utveckling. Vi är Mot. medvetna om att länets framtid beror främst på oss själva. Än så länge är A468 optimismen stor, men länet är beroende av ekonomiskt stöd. Länet ökar arbetslösheten mest i landet i har utarbetat en jämförelse mellan , övriga Norrlandslän, två Bergslagslän samt . Den visar hur haft den största ökningen av antalet arbetslösa . har upplevt den mest ogynnsamma utvecklingen av arbetslösheten som helhet I likhet med de flesta övriga län i landet har arbetslösheten sjunkit i . Men som helhet har upplevt den mest ogynnsamma utvecklingen jämfört med andra län präglade av regional obalans. har haft den största ökningen av antalet arbetslösa ökade arbetslösheten klart mest i bland de jämförda länen. Ökningen uppgick till 851 fler arbetslösa eller +17,sedan 1980.1 uppgick ökningen till endast 246 eller +5,, och i fanns 91 fler arbetslösa 1987 än 1980 vilket är en ökning med +4,. I , , , och har arbetslösheten minskat . I fanns hela 1906 färre arbetslösa november/jämfört med 1980, vilket är en minskning med hela -20,. Detta är inte minst ett resultat av de stora insatser med långsiktig verkan som satts in i . Förändring av antalet arbetslösa novemberdecember 1987 jämfört med november-december 1980iX, W, Y, Z, AC, BD, KochU-län. 1 1 i 1 i i i G3vle- Koppar- Blek- vastsan- Jast- vaster- Vaster- Norrborg berg inge land land botten norrl botten Den höga ungdomsarbetslösheten är utmärkande för länet. Antalet ingångsjobb för ungdomar har minskat. Det är dålig överensstämmelse mellan arbetskraftsutbud och efterfrågan vad gäller utbildning och erfarenhet. Alternativen är relativt sett färre. Andelen 1819-åringar i ungdomslag uppgick 1987 till i länet medan riksgenomsnittet låg på 6,. Det har skett en kraftig utflyttning av 20-24-åringarna från länet. Trots det var arbetslösheten i denna grupp. hade 9,; riksgenomsnittet var 4,. Oförändrat antal sysselsatta 19801986 Enligt arbetskraftsundersökningarna har antalet sysselsatta i länet varit i stort sett oförändrat eller +0,. Detta är vad som från regeringens sida betecknas som mycket gott arbetsmarknadsläge. Det allvarliga i situationen är att länet halkar efter när det inte får del av högkonjunkturens vinster. gjorde en sammanställning över utvecklingen i länen. Den visade hur högkonjunkturen påverkat länen. 1983 såg det dystert och svart ut i många län. 1987 är det bara två län som ligger illa till, och , som då redovisar den högsta arbetslösheten. Genom att det går bättre för andra län förstärks därmed den regionala obalansen. på rad - högsta befolkningsminskningen Länet minskar mest i landet befolkningsmässigt. 1985, 1986 och 1987 har länet den antalsmässigt största minskningen. Det allvarliga är den snabba förändringstakten och effekterna av befolkningsminskningen. Den största minskningen har skett i . Det är främst ungdomar i åldern som flyttar ut. Andelen äldre blir större och det blir sämre med utveckling och förnyelse. Det behövs bebodda bygder för miljö och tillvaratagande av naturtillgångar och för totalförsvaret. Ett utomordentligt oroande inslag är den åderlåtning som sker av landsbygden. - har en avtrappning skett med nästan 31000 personer, dvs. en tredjedel av befolkningen. skedde en flyttning från landsbygd till närmaste tätort. sker flyttningarna direkt från landsbygden till storstaden. Inlandskommunerna är de hårdast drabbade; minskade sin landsbygdsbefolkning från nära 3900 personer till ca 2300 personer - ett bortfall på 1600 personer. Utvecklingen i är likartad. Kommunen har minskat sin landsbygdsbefolkning med över 5000 personer. Drar man ut trenden kommer det inte att finnas några människor kvar på landsbygden i dessa kommuner in . 1987/88 A468 Utflyttningen från länet innebär också en utarmning på välutbildade Mot. 1987/88 personer. Ny statistik från visar hur stora de regionala skillnaderna är i människors utbildning. Högskoleutbildningen är fortfarande koncentrerad till ett antal större orter och spridningen i länen är ej tillräcklig. Dessutom koncentreras framtidsbranscherna inom data och information till storstadsområdena. Socialdemokratisk koncentrationspolitik innebär således också en försämring av utbildningsnivån i . Antalet invånare i länets kommuner som har högskoleutbildning är följande: (med högskola) Rikssiffran är 13,, vilket inte ens når upp till. Högsta utbildningsnivån har . Obalans mellan kust- och inland Ett växande problem är obalansen mellan Norrlands kust- och inland. Nerdragning av verksamheten sker i inlandet, medan kustlandet anses mer attraktivt. Det är ett problem också därför att det skapar motsättningar mellan kust- och inland. Vid olika regionalpolitiska åtgärder är det angeläget att regeringen beaktar inlandets problem och medverkar till att skapa en bättre balans mellan kust- och inland. Länet är näst det län som är mest beroende av basindustrin. Detta medför problem i form av ensidig arbetsmarknad och minskande sysselsättning. Industrier läggs ner och verksamhet flyttas från . Det finns en kampanda och en vilja hos länsborna att komma till rätta med svårigheterna. Det mänskliga kunnandet i länet måste tas till vara. Det är till gagn för hela samhället. Landsbygden måste utvecklas och vi måste skapa ett samhälle i balans. Landsbygden måste erhålla sin rättmätiga del av statliga insatser för utveckling och infrastruktur. Alla samhällets insatser måste underordnas målet regional balans. Ett samhälle i regional balans har förutsättningar att åstadkomma goda levnadsvillkor för alla invånare. Hela länet måste därför utvecklas. Utbildning A och O Utbildning är A och O för länets utveckling. måste utvecklas till regionalt utvecklingscentrum där utvecklingsinsatserna inriktas efter länets behov. Undervisningen måste decentraliseras. Eleverna skall kunna studera även på sina hemorter. Forskning bör bedrivas vid högskolan. Vi har i en särskild motion krävt insatser för högskolan. Avskrivning av den årliga studiemedelsavgiften bör göras inom vissa delar av länet så länge man bor och arbetar i dessa orter. Vid väckte vi motion om ett X-paket till länet. (har X som länssiffra). Förslaget tilldrog sig stort intresse i länet. tog upp förslaget i flera kommuner. Socialdemokraterna tog också senare upp det i . har därefter utarbetat ett X-paket. X-paketet omfattar olika projekt med utvecklingscenter, energiutbildningscentrum, bioenergiinstitut, träteknikförmedling m.m. En del projekt har påbörjats det är nödvändigt med ekonomiskt stöd till dessa satsningar. Vi kräver att dessa förslag får ekonomiska förutsättningar att sättas i kraft. Inom har utvecklingen på fastbränsleområdet gått snabbt . Torvbrytning pågår på flera håll i länet för både industriella och kommunala uppvärmningsbehov. Fastbränsletekniken utvecklas också snabbt och det pågår i länet ett utvecklingsarbete av torvmaskiner. skulle kunna genomföra en särskild studie i för att tillsammans med styrelsen för teknisk utveckling samla kunskaper och även från andra delar av landet, inom fastbränsletekniken. Vi skulle då kunna få ett centrum i för fastbränsletekniken. Tillsammans med bland annat skulle statens energiverk kunna studera möjligheterna och effekterna av odling av energiskog på brutna torvmossar. Vi vill dock framhålla som självklart att torv ej skall brytas på områden som t. ex. utdikats, så att där är produktiv skogsmark med fullvärdig skog. Jordbruket är en bas för sysselsättningen i landet. Jord- och skogsbruket är av stor betydelse i länets kommuner. Det är viktigt att i huvudsak all som är avsedd för livsmedelsproduktion hålls öppen. Detta bör ske bl. a. genom en mer differentierad produktion. Flera enskilda människor bör ges tillfälle att på hel- eller deltid äga och bruka egen jord och skog. Kombinationssysselsättningen är viktig. Om man menar allvar med landsbygdsutveckling och att hela ska leva måste vi värna om det 1987/88 A468 småskaliga jordbrukets möjligheter likaväl i vårt län som landet i övrigt. är nödvändigt med en varierande produktion för att trygga livsmedelsförsörj- A468 ningen även vid avspärrning. En regering för storföretag Den socialdemokratiska regeringen gynnar de stora företagen på småföretagens bekostnad. Regeringen är mycket generös mot solida företag med stora vinster som och . (Volvos vinst har uppgetts till ca .) Lokaliseringsbidrag har beviljats med 230 milj. kr. och med 441 milj. kr. för etablering av bilfabriker i , respektive . Regeringen har dessutom frisläppt 12,5 miljarder ur investeringsfonderna till vardera och . De har dessutom på ett uppseendeväckande sätt fått skattelättnader genom att de fick överta rätten till förlustavdrag från Svenska Varv. Kan jämställas med ett bidrag till vardera företaget på ca 500 milj. kr. Regeringen har även gett Volvoledningen ett löfte att genomföra en del av . Kostnaden för detta vägprojekt uppgår till ca /meter. Två av mest solida företag har för satsningar i Göteborgs- och erhållit ett stöd som är mångdubbelt större än vad företag i utsatta regioner fått. Mindre och medelstora företag Industrins andel av den totala sysselsättningen i motsvarar ca 31,. Av dessa arbetstillfällen inom industrin återfinns i stora koncerner med mer än 500 anställda. Det är också detta som gör länet så känsligt för strukturförändringar. För att bryta det ensidiga beroendet av några få stora koncerner måste det till en satsning på den mindre och medelstora företagsamheten. I partimotion har vi begärt olika åtgärder för att stärka den mindre och medelstora företagsamheten. Nyföretagande genom obeskattade medel Möjligheterna till kombinationssysselsättning måste underlättas. Människor på landsbygden kan behöva flera jobb för sin försörjning. Jordbruk eller annat egetföretagande i kombination med arbete åt kommunen t. ex. En löntagare som vill starta eget i eller något annat skogslän bör få möjlighet att göra det av obeskattade medel. Att avsätta obeskattade medel för företagsetablering i skogslänen skulle underlätta för många intresserade. Det är ett bra sätt att tillföra en bygd nyföretagande och att ta till vara människors kunnande och initiativförmåga. Avsättning till investeringsfonder kan man göra med högst av den justerade årsvinsten. Dessa belopp skall inbetalas till på ett räntelöst konto. Dessa avsättningar får användas för investeringar, i byggnads- och markarbeten, forsknings- och utvecklingsarbeten samt mark- Mot. Inom de regionalpolitiska stödområdena, även för A468 köp av inventarier. Investeringsfonderna är frisläppta i stödområdet. De bör frisläppas i samt i , och kommuner. De bör därmed bli det stimulerande instrument som företagen behöver. Arbetsmarknaden för kvinnor i länet är sämre än vad som gäller för männen. Kvinnors situation i länet är dessutom sämre än vad som gäller för kvinnor i riket som helhet. Förvärvsfrekvenser och arbetslöshet för kvinnor Förvärvsfrekvens enligt FOB 1985 () Arbetslöshet i procent () I är förvärvsfrekvensen för kvinnor lägre än riksgenomsnittet. Även glesbygdskommunerna har väsentligt sämre arbetsmarknad för kvinnor än riket. Kvinnor arbetar huvudsakligen inom den offentliga sektorn () samt inom den privata tjänstesektorn (). Några större skillnader i flickors utbildningsval tycks inte heller ha skett . I länet har påbörjats ett aktivt arbete för att stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Insatserna riktas i hög grad till utbildningsområdet. Arbetet måste vara långsiktigt och det är därför angeläget att särskilda resurser ställs till länets förfogande för fortsatta insatser inom detta område. Mycket att ge turister Turismen är viktig för länet. tappar marknadsandelar när det gäller resandet i världen. Regeringen satsar inte tillräckligt på marknadsföring. Turistråd behöver ökade resurser för detta. De s. k. primära rekreationsområdena tillkom med förespeglingar om statliga medel vid förverkligandet. Dessa planer saknar nu aktualitet och bör avskaffas. stöd bör beviljas till turistanläggningar inom stödområdena A, B och C och även till angränsande kommuner. boendet är viktigt. har mycket att erbjuda turister, av hav, Mot. skog och älvar, men också av kulturupplevelser av olika slag som spelmans- A468 stämmorna, bygdespel i , samt andra kommuner, Hälsingehambon, musik vid Ljusnan, linhantering och en vacker månghundraårig bebyggelse. Satsningen Ljusdal-SJ i var utomordentlig. Vi anser att ytterligare 25 milj. kr. skall anslås till Turistråd för marknadsföring. Vi anser också att Edängeforsen skall skyddas enligt naturvårdslagen. Det är viktigt att bevara det öppna landskapets skönhet och den artrikedom i flora och fauna som finns i hagar och ängar. föreslår i annat sammanhang en särskild hagmarksersättning. Samhällssystemet är alldeles för statiskt och för byråkratiskt. Snabbare beslut och större flexibilitet är nödvändiga för att främja en regional balans. Stödområdesindelning utan hänsyn till utvecklingen Man drar upp en stödområdesindelning som ligger fast år utan att hänsyn tas till den regionala utvecklingen. Inte ens när gränsområdena intill får sämre utveckling än stödområdena griper man in. Det förs en låtgå-politik från regeringens sida. En akut industrikris behandlas helt olika jämfört med en kontinuerligt pågående strukturförändring med minskande arbetstillfällen. När drabbades av nedläggning av varv skyndade regeringen sig snabbt fram med stora pengar. Många mindre kommuner som drabbats hårdare än men som inte haft någon större företagsnedläggelse kan bli utan stöd. Det är dessa orättvisor som drabbat . behöver troligen inte vara inplacerat i stödområdet, men behövs en tillfällig inplacering enligt följande: , , stödområde C Löntagarfonder Löntagarfonderna innebär stora avgiftsuttag från länet. Avgifterna kan uppskattas till 21,2 milj. kr. 1984, 23,2 milj. kr. 1985, 25,7 milj. kr. Hur mycket som kommer tillbaka till länet i placeringar har socialdemokraterna avstått att redovisa. Vi anser att en redovisning skall ske av vilka sysselsättningseffekter som kommit länet till del. Goda och snabba kommunikationer är en förutsättning för länets utveckling. Vi tar i särskild motion upp kommunikationsfrågorna. Beträffande länets vägnät har vi i särskild motion begärt för att belägga och förbättra länets grusvägar. Den resurs länsstyrelserna har till sitt förfogande genom det s. k. länsanslaget A468 kan snabbt sättas in och ge sysselsättning. beslöt 1987 att förstärka länsanslaget med 200 milj. kr., trots att socialdemokraterna röstade mot höjningen. Om de principer skulle ha gällt som fanns skulle länet ha fått större länsanslag. Vi anser att länsanslaget bör ökas för att ge bättre möjligheter att stödja teknik- och kunskapsspridningsobjekt. I såväl näringspolitisk som bostads- och utbildningspolitisk planering negligeras landsbygden, liksom av de statliga verken. Från sina kontor i har de inte mycket till övers för landsbygdens behov. Posten planerar försämrad service och aviserar avgifter för lantbrevbäringen. vill dra in telefonkiosker i landsbygdens småorter. SJ försämrar kommunikationerna. 50 lokalkontor för har dragits in trots att uttalat sig i annan riktning. Staten betalar en kvarts miljard för att försämra servicen när det gäller folkbokföringen. Beslutet innebär att 1500 arbetstillfällen försvinner främst för kvinnor på landsbygden. I har vi länge arbetat för ett decentraliserat samhälle. Beslut och befogenheter måste läggas nära de människor som berörs. Funktioner bör decentraliseras från den centrala nivån till läns- och kommunnivå. Utvecklingen i har inneburit att den statliga centrala myndighetsorganisationen kraftigt har expanderat. Flera myndigheter har blivit alltför stora och fått alltför mycket makt. De har medverkat till en byråkratisering av samhällslivet och har genom tunga regelsystem fördyrat verksamheter. En utlokalisering och decentralisering av offentliga centrala enheter och funktioner till läns- och kommunnivå innebär också att kompetens och kunnande sprids. Vi har i tidigare motioner ställt krav på utlokalisering till länet av statlig verksamhet. Socialdemokraterna fällde emellertid en gång möjligheten att få myntverket till . Vi ansåg det värdefullt att kunna utveckla till plan- och byggcentrum. Riksdagsmajoriteten sa nej till att flytta det nya planverket till . I första hand måste statlig utlokalisering ske till , som torde vara det enda norrländska landskap som aldrig erhållit någon utlokalisering. Inom kustbevakning, postverk och televerk kan utlokaliseringar ske. Även annan företagsamhet som dataserviceföretag, banker och försäkringsbolag skulle kunna etableras i länet. Med hänvisning till det anförda hemställs A468 1. att riksagen hos regeringen begär ekonomiskt stöd för att genomföra Gävleborgs-paketet som framtagits av , 2. att hos regeringen begär att försöksverksamhet sker i , , och med avskrivning av den årliga studiemedelsavgiften så länge man bor och arbetar i dessa orter, [att hos regeringen begär att möjlighet ges till den som vill starta företag i de fem skogslänen att göra det av obeskattade medel,1] [att hos regeringen begär att investeringsfonderna släpps fria i samt i , och ,1] [att hos regeringen begär att de primära rekreationsområdena avskaffas,2] [att beslutar att till Turistråd anvisa utöver regeringens förslag för extra marknadsföringsinsatser,2] 3. att beslutar att regionalpolitisk! stöd skall beviljas till turistanläggningar inom stödområdena A, B och C samt därtill angränsande kommuner, 4. att beslutar att följande stödområdesindelning tillfälligt skall gälla för Övriga kommuner utom stödområde C 5. att beslutar att till Regionala utvecklingsinsatser m. m. anvisa ett med förhöjt reservationsanslag om , 6. att hos regeringen begär en redovisning av vilka sysselsättningseffekter som kommit länet till del genom löntagarfondernas placeringar, 7. att uttalar att statlig utlokalisering bör ske till och . (c) () ' 1987/88:Fi618 2 1987/88: Kr428