mot · GB02Bo508 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo508 om bidrag till ventilation m. m. i bostäder Regeringen har i årets budgetförslag föreslagit ett bidrag på högst . utgörande av kostnaden för att åtgärda hus sorn drabbats av radon. Regeringsförslaget har i ett tidningsuttalande ifrågasatts av bostadsministern, : Jag vet inte om man skall tro på uppgifterna att 11 000 människor skall dö av cancer för att dom bott i radonhus. Problemet är att radon bara är ett av många hälsovådliga luftföroreningar som drabbar de boende. Förorenad, fuktig och förbrukad rumsluft ger upphov till allvarliga hälsoproblem. Mycket tyder på att detta är en effekt av byggmaterial och dålig ventilation. Undersökningar visar att inomhusluften innehåller betydande mängder luftföroreningar. Dessa skall normalt transporteras bort genom ventilationen. I avsaknad av väl fungerande ventilationsanläggningar blir föroreningarna kvar vilket menligt drabbar människors hälsa, deras trevnad och trivsel som husen tar skada av fukt som kan framkalla röta, mögel och lukt. De höga kostnaderna för att värma den friskluft som man behöver ta in har bidragit till att husägarna är ovilliga att ventilera husen i den omfattning som krävs för att tillhandahålla hälsosam inomhusluft. Det saknas en allmänt utbredd kunskap om ventilationens betydelse samt ventilationsutrustningar som klarar av att ventilera bort luftföroreningar utan att husägaren drabbas av höga energikostnader. Däremot finns tekniken och kunskapen i mindre företag utanför de stora börsföretagen. Denna teknik bör nu föras ut i stor skala. Att värma uteluft under till rumstemperatur kostar ca . i och ca . Med dagens ventilationskrav på 0,5 luftomsättningar blir den grovt beräknade kostnaden för att värma ventilationsluften i landets överbyggda golvyta: x 780 000 000 kvm = Småhus 250 milj. kvm Flerbostadshus 150 milj. kvm Fritidshus, industri, anella näringar 230 milj. kvm när man hade eldstad i varje rum var det nödvändigt att tillföra dessa rikligt med luft. när man övergick till central- eller elvärme har ventilationen minskats i fastighetsbeståndet. Teknikerna hävdar att man bara behöver 0,1 luftomsättningar för att klara husens ventilation. Dagens krav på 0,5 luftomsättningar har satts av planverket av medicinska skäl. Byggforskarna vill inte godta att man ventilerar husen för dåligt. De är måna om att allt skall vara vetenskapligt bevisat innan samhället vidtager åtgärder. År har vi nu fått genomlida en uppslitande ventilationsdebatt där hus möglat för miljardbelopp och människor drabbats av ohälsa. Vi har i massmedia sett skrämmande exempel på missförhållanden men mycket litet har gjorts för att avhjälpa bristerna. Mycket talar för att det är en effekt av nya byggmaterial och dålig ventilation som är orsak till att många människor mår dåligt och tvingas söka läkarvård, att husen drabbas av omfattande skador, att produktiviteten i näringslivet minskar därför att människor känner extrem trötthet osv. Av ca 2 miljoner allergiker uppskattas ca 1 miljon ha drabbats av någon form av luftallergi. Detta medför svåra problem för de drabbade men någon tillförlitlig statistik på hur många av dessa som antas drabbas av för tidig död eller grav ohälsa finns inte. För oss politiker är medvetenheten om att de flesta medborgarna i landet tvingas leva i dåligt ventilerade hus tillräcklig för att vi skall kunna vidtaga åtgärder som leder till hälsosammare inomhusklimat. Mot bakgrund av att sjukhusen är hårt utnyttjade av sjuka människor som har problem med luftorganen och som drabbas av olika allergisymptom så utgör detta en stor belastning på landets ekonomi. Fukt och mögelskador samt minskad produktivitet i näringslivet slår hårt på samhället. De av samhället ställda ventilationskraven har motiverats med behovet av att minska importen av energi och hedja ett valutautflöde. anser man att luftomsättningen var ca även om man då varnade för ohälsa på grund av trångboddhet, drag, fukt och bristfälliga sanitära förhållanden i bebyggelsen. Dessa brister har åtgärdats men ersatts med bristfällig ventilation. En återgång höga luftomsättning skulle öka dagens kostnader för att värma ventilationsluften från ca till 24,6 miljarder. Vi sparar således in uppskattningsvis på att strypa ventilationen men drabbas av sjukhuskostnader, byggskador, sämre produktivitet och en rad andra följdkostnader. Slår vi ihop alla dessa negativa effekter av den bristfälliga ventilationen så har vi med största säkerhet också hittat en av de sämsta affärer samhället gjort genom tiderna. Den tekniska utvecklingen har emellertid inte stått stilla. Vi kan låta den förorenade luft vi ventilerar ut värma den friskluft vi tar in. För att åstadkomma detta installerar man värmeväxlare i husen genom vilka frånluften passerar varvid värmeinnehållet överförs till den kalla friskluft som tas in. De effektivaste värmeväxlarna, vilka kännetecknas av mycket stora ytor som kommer i kontakt med ventilationsluften, återvinner så mycket energi att endast av uppvärmningsenergin för att värma ventilationsluften måste tillföras (årsmedeltempertur-verkningsgrad). Många husägare har börjat installera dessa värmeväxlare och då främst de som har eluppvärmda hus. De har därigenom kunnat öka ventilationen till hälsosam nivå och transportera ut fukt och föroreningar utan att energiförbrukningen ökat. Den förbättrade allmänventilationen har sänkt radonhalten till godkända nivåer. Det av regeringen föreslagna bidraget för minskad radonförekomst innebär i realiteten att man bara ger bidrag till en begränsad grupp hushåll för att de förbättrar allmänventilationen i sina hus. Vad vi behöver är ett generellt bidrag som motiverar husägarna att dels spara energi och dels tillföra husen frisk hälsosam luft. Installeras värmeväxlare i det befintliga fastighetsbeståndet kan vi ha inbesparat mer energi än som behövs för att avveckla 1 och . Det rör sig om till ett värde i konsumtionsledet av . Detta sparmål skulle kunna uppnås även om vi fördubblade ventilationen i dagens fastighetsbestånd. skulle samhället spara stora resurser och nya för samhällsekonomin lönsamma arbetstillfällen skapas bl. a. för ungdomar vilka går arbetslösa eller omskolas i brist på arbete. Kostnaden för att installera mekanisk ventilation och värmeväxlare i en normalvilla beräknas kräva ventilationsmaterial för ca . och arbetet brukar i allmänhet ta . Enbart inom småhussektorn finns ca 1,5 miljoner hus vilka saknar värmeväxlare. Den samlade sysselsättningseffekten kan uppskattas till ca 30 000 årsarbeten i tillverkande och installerande led. Därutöver tillkommer fortlöpande sysselsättning för skötsel och underhåll av anläggningarna. På motsvarande sätt tillskapas ökad energihushållning och sysselsättning inom den övriga bebyggelsen, vilket motiverar att det av regeringen föreslagna bidraget för att minska förekomsten av radon i bostäder bör ersättas av ett generellt bidrag till de husägare som förser sina hus med bättre allmänventilation och effektiv värmeåtervinning ur frånluften. Bidraget bör införas redan under /89 för att möjliggöra en avveckling av kärnkraftverken 1 och . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till införande av bidrag till husägare som låter installera bättre allmänventilation och effektiv värmeåtervinning ur frånluft.