mot · GC02T515 · 1988-01-01 00:00:00 — Motion till 1988/89:T515 avUlla-Britt Åbark m.fl. (s) Utbyggnad av till dubbelspår har i olika utredningar och uttalanden ansetts som mycket angelägen för utbyggnad till dubbelspår i hela sin sträckning, inte minst mot bakgrund av att kapacitetstaket nåtts på banans enkelspåriga avsnitt. Detta har medfört och medför långa res- och transporttider med stora risker för förseningar. Ett tättrafikerat enkelspår som med ca 60- 65 tåg per vardagsdygn är mycket störningskänsligt och tidsvinsten av snabbtågstrafik begränsade innan större delen av sträckan har byggts ut till dubbelspår. I såväl regeringens trafikpolitiska proposition 1987/88:50 Trafikpolitiken inför 90-talet, trafikutskottets betänkande 1987/88:19 och anslagsframställning för /90 - dagtecknad - understryks, att en fortsatt utbyggnad av är klart angelägen. På genomförs dubbelspårutbyggnader enligt den s. k. Nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning. 255 milj. kr har avsatts för dubbelspår på i första hand delsträckorna (klar ). AlmedalMölndal och Halmstad-Trönninge. Den sistnämnda sträckan beräknas klar . Fortsatt utbyggnad av dubbelspår på norra delen av () tillhör de högst prioriterade nysatsningsprojekten enligt , liksom enligt den trafikpolitiska propositionen (1987/88:50). Banavdelningen inom SJ (numera ) har färdigställt en banutredning om på denna del (VKB 86). Syftet har varit att redovisa kostnader och bantekniska konsekvenser av fortsatt utbyggnad till dubbelspår. Därvid inkluderas erforderliga ombyggnader av hastigheten , vilket m h t spårgeometrin medger hastigheten med snabbtåg med lutande vagnskorg. Vidare har utretts alternativa lägen för banan, liksom vilken prioritetsordning mellan olika delsträckors utbyggnad som bör gälla. Den lämpligaste utbyggnadsstrategin från trafikeringssynpunkt är från söderut, från norrut samt från söderut. Med hänsyn till att kapacitetsutbyggnader på är synnerligen angelägna och till de betydande vinster som uppstår genom ett fortsatt kontinuerligt dubbelspårbyggande, anser att ytterligare medel bör anslås för detta ändamål. Inriktningen bör vara ett direkt fortsatt byggande i en takt som är högre än , lämpligen ca /år (prisnivå). Närmast aktuella etapper efter de nu pågående är därvid från söderut mot och norr om . I regeringens budgetproposition för /90 har för ändamålet Mot. 1988/89 anvisats 25 milj. kr. Detta belopp är återstoden av 255 milj. kr enligt den T515 Nordiska handlingsplanen. Tillsammans med övriga disponibla medel en dubbelspårutbyggnad till . Denna etapp är enligt klar . Ytterligare anslag kan disponeras först under förutsättning att medel beviljas. Detta innebär att pågående arbeten måste avbrytas . Ett sådant förfaringssätt förefaller mycket orationellt och oekonomiskt. För undvikande härav erfordras åtminstone en förskottering i storleksordningen 50-75 milj. kr av begärt anslag /91 samt garantier att äskade medel beviljas för budgetåren 1990/91 och 1991/92. utbyggnad till dubbelspår är högst prioriterad i enlighet med vad som ovan anförts. Ytterligare skäl är bl. a. de miljömässiga fördelar som spårbunden trafik ger jämfört med buss- och biltrafik. Såsom ett led att bl. a. uppnå bättre trafikmiljö och samhällsekonomi har berörda kommuner fattat principbeslut om pendeltågstrafik på sträckan KungsbackaGöteborg med start i mitten av 1992. Detta ställningstagande från kommunernas sida innebär också ett principbeslut om avsevärda investeringar i stationsanläggningar, parkeringsplatser och pendeltåg m. m. uppgående till storleksordningen 200 milj. kr. Befolkningen i och kommuner uppgick till drygt 101 000 invånare, vilket gör den södra sektorn av till den befolkningsmässigt största sektorn. Den södra sektorn är även den sektor som förväntas växa snabbast . Enligt den senaste prognosen bedöms befolkningen komma att uppgå till ca 108.000 invånare . är den kommun som växer snabbast inom . har befolkningen ökat eller drygt 5 000 personer. ökade utpendlingen från kommunen med (frånll 200 till 13 800 arbetspendlare), trots att antalet arbetstillfällen inom kommunen ökade mycket kraftigt. Enligt resvaneundersökningen 1986 sker ca 30 000 kollektivresor per dag med start och/eller mål inom eller kommuner. Av dessa skulle ungefär hälften beröras av en övergång till pendeltågstrafik. För - som är mest berörd av en pendeltågstrafik och desssutom snabbt okar sin befolkning - har en särskild studie gjorts över den förväntade pendlings- resp. totalreseutvecklingen . Av resor mellan och /sker eller ca 3 500 enkelresor med kollektiva färdmedel. Om motsvarande andel kvarstår skulle antalet kollektiva resor uppgå till ca 4 500/dygn. Skulle en fortsatt dubbelspårsutbyggnad inte komma till stånd eller försenas skulle detta ofelbart medföra ökade transporter på landsväg, något som från miljösynpunkt är helt otillfredsställande. Redan nu är trängseln i rusningstid mycket stor på vägarna i området och utsläppen från fordonen flertalet reser i egen bil eller buss - belastar ytterligare den redan svårt nedsmutsade luften, främst i . Ett sätt att eliminera de olägenheter som finns är att erbjuda pendlarna ett alternativ med snabba, täta och bekväma pendeltågsförbindelser. Berörda län och kommuner har bildat en särskild arbets- och samrådsgrupp för . Arbets- och samrådsgruppen har uttalat att en fortsatt utbyggnad av till dubbelspår är angelägen och samrådsgruppen har förhoppningen att anslagsfrågan för kommer att röna samma positiva förståelse som kom till uttryck i den trafikpolitiska propositionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fortsatt utbyggnad av till dubbelspår. () ()