mot · GB02N21 · 1988-02-29 00:00:00 — Motion till 1987/88:N21 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:94 om fortsatt giltighet av lagen (1982:315) om styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser Regeringen föreslår att den nuvarande tidsbegränsade lagstiftningen skall förlängas med ytterligare en treårsperiod. Statlig styrelserepresentation, eller styrelserepresentation för samhället som det i lagstiftningen oegentligt heter, infördes genom ett riksdagsbeslut (prop. 1972:116, NU 1972:62). Vi framhöll redan då (motion 1972:1841 och i reservation till ovanstående betänkande) att det i princip är felaktigt med lagföreskrifter om statliga styrelserepresentanter i stiftelser. Det finns ingen anledning att utöva direkt politisk makt på detta område. Det faktum att systemet med statlig styrelserepresentation i tio stiftelser nu varit i bruk ändrar inte detta förhållande. Objudna statliga styrelseledamöter i privata stiftelser är ett utslag av socialism. Vi har framhållit att stiftelsers syften och i bl. a. skattehänseende speciella ställning motiverar en väl fungerande offentlig tillsyn. Skillnaden mellan tillsyn och inflytande är emellertid väsentlig. Den offentliga tillsynen bör syfta till att tillse att stiftelsens tillgångar förvaltas på ett sätt som bäst gagnar stiftelsens intressen, samt att stiftelsens avkastning används i enlighet med stiftelseurkundens bestämmelser. Systemet med statliga styrelserepresentanter i tio stora stiftelser är inte ägnat att utgöra en effektiv tillsyn över tiotusentals stiftelser. Dessa styrelseledamöter utgör i stället ett inslag i stiftelserna som inte är i överensstämmelse med stiftarnas intentioner. Vi har tidigare framhållit, också års beslut, att den tillsyn som länsstyrelserna utövar över stiftelserna kan förbättras, exempelvis genom att auktoriserade revisorer granskar de större stiftelsernas verksamhet i enlighet med instruktioner utfärdade av länsstyrelse eller annan offentlig myndighet. Som ett resultat av bl. a. våra krav gav regeringen i uppdrag att utreda stiftelselagstiftningen. Detta resulterade stiftelseutredning. Denna utredning lades 1983 ned av den nuvarande regeringen. Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen förhalat frågan om en ny stiftelselagstiftning. Det är nu hög tid att en sådan genomförs. När den nuvarande lagen om styrelserepresentation förelädes stödde vi denna endast under den uttalade förutsättningen att förslag till ny stiftelselagstiftning skulle presenteras. Vid behandling av frågan om en förlängning av systemet med offentliga styrelserepresentanter framhöll vi att detta borde avskaffas så snart som då var möjligt och senast . Mot bakgrund av vad som ovan sagts ser vi inga skäl att förlänga lagstiftningen med ytterligare en treårsperiod. En promemoria har utarbetats inom med förslag till förändrad lagstiftning för stiftelser (Ds Ju 1987:14). a. finns förslag om krav på auktoriserade eller godkända revisorer i stiftelser med större tillgångar. Däremot finns inget direkt förslag om att avskaffa den här aktuella lagstiftningen. Utan att nu ta ställning till promemorians detaljinnehåll drar vi den slutsatsen att behovet av tillsyn över stiftelser bör kunna tillfredsställas genom krav på bokföring och revision. Någon medverkan av offentliga representanter i styrelsen krävs ej. Den nuvarande lagstiftningen behöver inte förlängas eller ersättas med nya bestämmelser med samma syfte. Lagstadgade krav på statliga styrelserepresentanter i stiftelser bör inte förekomma . bör därför avvisa regeringens proposition. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag att anta förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (1982:315) om styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser. () () () () Per () () () () 1987/88 N21