mot · GB02Sf517 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf517 av m. fl. (c) om flyktingpolitiken Flyktingsituationen i världen är fortsatt allvarlig. Någon avgörande förbättring är inte i sikte för det närmaste året. Minst 15 miljoner människor är av olika anledningar på flykt från sitt hemland - merparten på grund av krig och olika former av politisk eller religiös förföljelse. De flesta flyktingarna vistas i tredje världens länder. Hårdast drabbade kontinenter är , och . Vår samlade flyktingpolitik kan sägas arbeta efter tre linjer. Den första är att i internationella sammanhang verkar för att förhindra att människor tvingas bli flyktingar. Detta innebär att vi internationellt i högre grad bör arbeta för att alla länder som anslutit sig till Genéveöverenskommelsen även tillämpar den när det gäller flyktingmottagning. syn på det internationella läget och åtgärder för att stärka människors fri- och rättigheter återfinns i motionen om biståndspolitiken. Den andra huvudlinjen utgår ifrån att hjälpa de flyktingar som vistas under svåra förhållanden i bl. a. läger på olika håll i världen. förslag på detta område återfinns i partiets biståndspolitiska motion. Den tredje linjen rör vår egen flyktingmottagning. Denna motion behandlar huvudsakligen förslag till åtgärder beträffande vårt sätt att ta emot asylsökande och flyktingar. Kortare handläggningstider i asylärenden Sorn tidigare redovisats beräknas antalet flyktingar i världen uppgå till minst 15 miljoner. Antalet flyktingar som söker sig från andra kontinenter till framför allt har ökat kraftigt. För del kom ökningen . har antalet asylsökande legat kvar på en hög nivå. ansökte ca 15000 personer (inkl. barn) asyl. beräknas den siffran stiga till omkring 18000. Den kraftiga ökningen innebär att mottagningsorganisationen och berörda myndigheter utsätts för mycket hårda påfrestningar. var handläggningstiderna i asylärenden mycket långa. Genom åtgärder av den dåvarande regeringen förkortades väntetiderna avsevärt första år. Detta lyckades bäst , då väntetiderna var som kortast. Genom det ökande antalet asylsökande det året bröts den positiva utvecklingen. har väntetiderna, endast med kortare avbrott, oavbrutet ökat. Regering och riksdag har vid olika tillfällen tillfört be- Mot. rörda myndigheter - polis, invandrarverk och departement - nya resurser Sf517 för att möta den kraftiga ökningen av asylsökande. Från sida har vi i motioner kritiserat regeringen och riksdagsmajoriteten för att man inte vidtagit kraftigare åtgärder för att hålla nere handläggningstiderna. Det sammanfattande betyget på regeringens insatser är att de varit för små och kommit för sent för att få effekt på utvecklingen. Det nu aktuella läget är helt oacceptabelt. De flesta asylsökande får vänta i månader på att polisen skall slutföra sin asylutredning. Särskilt långa är väntetiderna i , , och de distrikt där särskilda utredningsresurser saknas. Den genomsnittliga handläggningstiden hos invandrarverket beräknas uppgå till mellan . De flesta utvisningsbesluten av invandrarverket överklagas till regeringen. Tiden från verkets beslut till det att ärendet når regeringen är . Handläggningstiden hos regeringen är . Den totala handläggningstiden för ett asylärende som överklagas till regeringen är alltså , men som regel betydligt längre. Det är tyvärr inte ovanligt att asylsökande får vänta och i enstaka fall . Personalen vid flyktingförläggningarna och de kommunala flyktingmottagarna vittnar ofta om de svåra förhållanden som den asylsökande lever under . Svåra depressioner, familjekonflikter, självmordsförsök och aggressivitet tillhör vardagen. Svenska folkets tilltro till en humanitär svensk flyktingpolitik urholkas, när utvisning sker av familjer som vistats i landet . Barn och familjer har hunnit rota sig i sin nya miljö och knutit kontakter med svenskar. Undanhållanden och familjesplittring följer i spåren på en sådan politik. Samhällets kostnader för de långa väntetiderna är betydande. har tidigare uppskattat att av den effektiva arbetstiden går åt till att administrera balansen av ärenden (telefonsamtal, letning, förfrågningar, registrering och kontroller m.m.). Kostnaderna för slussar, förläggningar och väntekostnader ute i kommunerna är mycket stora. En försiktig uppskattning av kostnaderna ger vid handen att de uppgår till inemot 1 miljard . Under förra årets allmänna motionstid krävde vi från sida en snabb översyn av behandlingsordningen av asylansökningar i syfte att åstadkomma förenklingar och andra rutiner som kan förkorta handläggningstiderna avsevärt. Vi krävde också kraftiga resurstillskott i avvaktan på en förändrad handläggningsorganisation. har två utredningar arbetat med förslag till åtgärder som kan förkorta handläggningstiderna. Deras förslag presenterades . kommer att få ta ställning till regeringens förslag. Vi avser att återkomma med våra förslag och synpunkter . gav under föregående regeringen ett bemyndigande att göra erforderliga insatser under budgetåret. Tyvärr måste vi konstatera 4 att regeringen inte utnyttjat detta bemyndigande på ett sådant sätt att åren- Mot. debalanserna hos polis och invandrarverk har kunnat förbättras. sjunkande siffror redovisas bl. a. av invandrarverket en viss balansökning. Enligt uppfattning måste regeringen under innevarande och kommande budgetår skjuta till de medel som behövs för att sänka handläggningstiderna så att en förändrad organisation kan börja arbeta med ett rent bord. Sker inte detta, kommer långa handläggningstider att permanentas . Detta leder till fortsatta stora samhällskostnader som istället leder till att andra angelägna satsningar inom området inte av. I alltfler asylärenden förordnas ett offentligt biträde. I de utredningsförslag som föreligger föreslås också ett utökat utnyttjande av biträde för att öka rättssäkerheten. Det finns förhållandevis få advokater som har specialiserat sig på flyktingärenden. Detta är ett problem eftersom asylärenden kräver ingående kunskaper och erfarenheter i asylrätt och utlänningslagstiftning. Det är också en fördel om det offentliga biträdet har goda kunskaper om förhållandena i de länder varifrån de asylsökande kommer. Bristen på advokater med specialkunskaper kommer att försvåra arbetet att förkorta handläggningstiderna och öka rättssäkerheten. Regeringen bör därför omgående ta initiativ till en fortbildning av advokater i asylrätt och länderkunskap. Kritik har riktats mot att utredningar i asylärenden varit ofullständiga och att utredarna gjort felaktiga bedömningar av förhållandena i olika länder. Detta är mycket allvarligt eftersom besluten i varje enskilt ärende har omedelbara konsekvenser för den asylsökande. Det får inte förekomma tvivel om att de asylutredningar som upprättas inte uppfyller kraven på hög kvalitet. En av grundförutsättningarna för att utredningarna skall vara av bra kvalitet är att den personal som finns hos polisen och invandrarverk har goda kunskaper i utlänningslagstiftning, praxis och fortlöpande ges möjligheter till fortbildning. bör få i uppdrag att upprätta och erhålla resurser till ett löpande utbildningsprogram för berörda personalkategorier. I ett sådant program bör ingå att personal vid invandrarverket fortlöpande ges möjligheter att tjänstgöra under kortare eller längre tider vid svenska ambassader och beskickningar i de länder varifrån asylsökande kommer. En sådan ordning är värdefull inte bara för invandrarverket utan också för utrikesförvaltningens personal som därigenom kan få kunskaper i tillståndsfrågor i . Fortlöpande vidareutbildning måste också ses som ett led i att skapa en bättre personalpolitik och minska personalomsättningen. Kunskapsinhämtande från organisationer Mot. Kännetecknande för förhållandena i länder med hart förtryck är att det genomgående är mycket svårt att öppet samla in och kontrollera uppgifter om människor. Flera svenska organisationer, exempelvis , Röda korset. Rädda barnen, samfunden, m.fl. olika solidaritetsorganisationer har byggt upp kanaler och skaffat sig goda kunskaper om förhållandena i länder där det råder krig eller hårt förtryck. I länder där vår svenska utrikesförvaltning och internationella organ har svårt att arbeta kan organisationernas kunskaper vara ett bra komplement. Regeringen bör tillsammans med organisationerna se över under vilka former organisationernas informationskanaler och länderkunskap skall kunna tas tillvara och fortlöpande utnyttjas i det dagliga arbetet hos polisen, invandrarverket och . Förbättrad behandling av tortyroffer Många av de flyktingar som slutligen får en i har i sina hemländer tidigare varit fängslade eller på annat sätt internerade och i samband med detta utsatts för svår tortyr. Tortyr har förekommit men tortyrmetoderna har förändrats . används allt oftare metoder som syftar till att ge psykologiska effekter. Man är också i en del länder angelägen om att tortyren inte skall lämna några synliga spår efter sig. På det sättet har det blivit svårare att belägga vad som egentligen förekommit. Vi vet att förtryckarländer har ett utbyte av kunskaper inom detta område. har vid i funnits ett behandlingscenter för rehabilitering av tortyroffer. Detta har finansierats delvis av danska staten som ställt lokaler och utrustning till förfogande. Verksamheten har enligt samstämmiga vittnesmål visat sig ge goda resultat och varit av stor betydelse för de människor som upplevt tortyr. I vårt land har Röda korset i samarbete med tagit initiativ till en liknande verksamhet. Flertalet av landets sjukvårdshuvudmän saknar kunskaper och resurser när det gäller behandling och rehabilitering av tortyroffer. Enligt uppfattning måste detta åtgärdas. Det kommunala flyktingmottagandet innebär att flyktingar numera finns över hela landet. Kompetens och resurser måste därför spridas. Det behövs ett nationellt center för behandling av mycket svåra fall och utbildning av vårdpersonal i likhet med det som finns i . Centret bör också kunna stödja sjukvårdshuvudmännen i utvecklandet av vårdmetoder. Uppbyggandet av ett nationellt center bör kunna ske i samarbete med Röda korset och vara en vidareutveckling av den verksamhet som bedrivs vid Röda korsets sjukhus på . Ett nytt anslag på 5 milj. kr. skall inrättas i budgeten. Anslaget skall an- 6 vändas till att utveckla ett nationellt center och till utbildning och information om behandling av tortyroffer. I mångå länder ingår sexuellt våld eller tortyr regelmässigt vid förhör av kvinnliga fångar. Det är självklart mycket svårt för de asylsökande kvinnor som utsatts för sådan behandling att berätta om detta - särskilt om det skall ske inför en manlig tolk eller utredare. Det bör därför regelmässigt vara så att när misstanke om sexuellt våld eller tortyr har skett mot en asylsökande kvinna skall vid förhör och utredning kvinnlig tolk och utredare användas. Detta bör ges regeringen till känna. har uttalat att barn till flyktingar inte får placeras i häkte eller arrestlokal. Trots detta uttalande har det fortsatt att ske förvarstaganden, där barn placerats i arrestlokal. Den utredning som genomförts av invandrarverket visar dessutom att förvarstagande av barn förekommer i ett stort antal fall. Från sida anser vi det orimligt att flyktingbarn placeras i häkte eller tas i förvar i den omfattning som tycks ha förekommit i landets polisdistrikt. Regeringen bör därför skyndsamt lägga fram förslag till om ett förbud att ta barn i förvar. Arbete och utbildning för asylsökande Som tidigare redovisats är de mycket långa väntetiderna påfrestande för de asylsökande. Nuvarande regler tillåter inte en asylsökande att ta ett arbete man väntar på besked i sitt ärende. Ovissheten och den påtvingade sysslolösheten är för många asylsökande direkt nedbrytande. För sin försörjning är den asylsökande hänvisad till socialbidrag. Detta förhållande har på sina håll skapat en felaktig bild av flyktingarna och givit näring åt flyktingfientliga stämningar. Regeringen har i en nyligen avlämnad proposition 1987/88:80 föreslagit en särskild lag om bistånd till asylsökande. Vi avser att återkomma med våra detaljförslag i en särskild motion med anledning av denna proposition. Däremot vill vi redan nu anföra följande principiella synpunkter: Målet måste, som vi tidigare understrukit, bli att handläggningstiderna kortas väsentligt så att en asylsökande har fått sitt uppehålls- och arbetstillstånd när han/hon flyttar ut till sin mottagningskommun. I avvaktan på att handläggningstiderna kan kortas, anser vi att speciella åtgärder måste vidtas, främst för de asylsökande som väntar på besked ute i kommunerna. I debatten har rests krav på att ge tillfälliga arbetstill 1987/88 Sf517 En realistisk bedömning är att mycket få av de asyl- Mot. sökande har några större möjligheter att direkt få ett arbete. Avsaknaden av Sf517 kunskaper i bl. a. svenska utestänger dem från många arbetsområden. Då flertalet av dem som väntar, kan förväntas få positivt beslut, är det rimligare att väntetiden används till att förbereda dem för arbete på den svenska arbetsmarknaden. Vi föreslår att väntetiden skall användas till svenskundervisning och arbetslivspraktik efter den s. k. ungdomslagsprincipen med 4 timmars undervisning och 4 timmars arbetslivspraktik. Försök i kommuner, exempelvis , har visat att detta är en framgångsrik väg att slussa ut flyktingar på arbetsmarknaden. Den helt dominerande delen av landets kommuner har tagit emot flyktingar . Antalet kommunplatser uppgår till över 14000. Trots kommunernas positiva inställning saknas det ett antal tusen kommunplatser. Det finns också en tendens att kommuner som tagit emot flyktingar nu vill vänta innan de tar emot ytterligare flyktingar. Det största problemet för många kommuner är att ordna bostäder. Flyktingmottagandet har trots ersättning från staten inneburit merkostnader för en del kommuner. Flyktingpolitiken är en nationell angelägenhet. Staten måste därför ta hela det ekonomiska ansvaret för flyktingmottagandet. I annat fall äventyras en fortsatt flyktingmottagning . Detta bör ges regeringen till känna. beslutade efter förslag i en centermotion att förändra fördelningen av studietimmar i grund-sfi så att sådan undervisning kan påbörjas i samtliga kommuner som tar emot flyktingar. Utskottet uttalade också det olyckliga i att grunden för fördelning mellan studieförbunden av timmar i påbyggnads-sfi får till effekt att sådan undervisning inte kan anordnas i vissa nya flyktingmottagande kommuner. Fördelningen mellan studieförbunden bör därför fortsättningsvis göras utifrån aktuellare uppgifter än dem som härrör . Utskottet tog också upp fördelningen mellan AMU och studieförbunden. Föredragande statsråd är enligt budgetpropositionen inte beredd att nu lägga fram förslag i linje med utskottets önskemål vad avser påbyggnads-sfi. Det är beklagligt att så sker. Undervisningen i svenska är en av de viktigaste insatserna för nyanlända och får inte försenas på grund av resursbrist och krångliga regler. bör därför ånyo skyndsamt begära förslag från regeringen i enlighet med vad utbildningsutskottet uttalade om påbyggnads-sfi i sitt betänkande 1987/88:8. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag som möjliggör kortare handläggningstider för asylärenden enligt det anförda, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortbildning av advokater i asylrätt och länderkunskap1], 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning och fortbildning av personal som handlägger asylärenden, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande samarbete med organisationerna på invandrarområdet, [att beslutar att till nytt anslag anvisa ett reservationsanslag om 5000000 kr.2], 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten att mot en asylsökande kvinna använda kvinnlig tolk och utredare, 5. att hos regeringen begär förslag om förbud att ta barn i förvar, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens ekonomiska ansvar för den kommunala flyktingmottagningen, [att hos regeringen begär förslag om svenska för invandrare enligt vad som i motionen anförts1]. () () () (c) (c) () () () () () () () () () ' 1987/88: Ju714 2 1987/88: So443 3 1987/88: Ub273