mot · GC02Fi5 · 1988-11-15 00:00:00 — har sparandet i hushållssektorn varit negativt, dvs. hushållen har netto skuldsatt sig. räknar Kl med en sparkvot på minus . Regeringen räknar med en sparkvot på minus . Detta är ett rekord bör vara mindre stolt över. Bakom det sjunkande nettosparandet ligger avregleringen av kreditmarknaden, fördelaktiga avdragsregler för räntor, de höga marginalskatterna, värdestegringen på småhus, bostadsrätter och aktier men också regeringens bristande åtgärder för att öka hushållssparande!. anser att sparandet i första hand skall ske i hushållssektorn. Den socialdemokratiska strategin har däremot varit att överflytta sparandet från den privata till den offentliga sektorn med tydlig avsikt att få en större politisk kontroll över investeringarna. Ett starkt hushållssparande fyller flera syften: - för det första ger det hushållen ekonomisk trygghet genom en finansiell buffert, - för det andra ger ett sparande i egen bostad, aktier, vinstandelsfonder eller eget företag en ökad makt- och ägandespridning i samhället, - ett offentligt sparande kräver för det tredje ett högre skattetryck. De skatter som ligger till grund för det offentliga sparandet har därmed en snedvridande effekt på samhällsekonomin, - för det fjärde innebär ett lågt eller negativt sparande i hushållssektorn definitionsmässigt en högre konsumtion och därmed en större risk för överhettning med en ökad inflation som följd. En hög konsumtion ger inte minst en press i negativ riktning på bytesbalansen då den privata konsumtionen har ett högt importinnehåll. Hushållens sparande väntas nu stiga något; regeringen räknar med att sparandet ökar . Det kommer dock fortfarande att vara negativt. Enligt uppfattning behövs insatser för att göra långsiktigt målsparande verkligt attraktivt. vill därför införa personliga investeringskonton. Reformen bör ha följande inriktning: - Berättigade att öppna ett personligt investeringskonto är desamma som för allemanssparandet. Den sparande skall fylla senast sparandet börjar samt vara kyrkobokförd i . - Insättning får inledningsvis ske på kontot med upp till ett halvt basbelopp per person och år. Det innebär att insättningen skulle maximeras till . med basbelopp som beräkningsgrund. Denna summa undantas från beskattning. - All avkastning inom kontot blir skattefri så länge pengarna kvarstår på kontot. Förmögenhetsskatt tas ut. - Belåning av kontot tillåts inte. - Uttag utan beskattning får ske före exempelvis för investering i egen permanentbostad eller som eget kapital vid start eller övertag av företag. Därvid minskas ingångsvärdet med motsvarande belopp vid realisationsvinstbeskattning. Kontot bör även kunna öppnas för köp av aktier. - Uttag tillåts för alla medel på kontot fram till dess kontoinnehavaren . Uttag kan ske med maximalt av kontots Fi5 Medlen får med andra ord tas ut . Uttagen justeras för kontots värdeförändring . Efter femårsperioden, exempelvis , är de medel som tagits ut fria för uttag. De uttagna pengarna beskattas vid uttaget enligt inkomstskattereglerna. - Vid särskilda skäl bör pengarna mot erläggande av avgift kunna tas ut innan åldersgränsen är uppnådd. Detta sparsystem skulle till skillnad från allemanssparande! ge ett system för långsiktigt sparande. En reform av denna omfattning borde kraftigt kunna stimulera hushållssparande! och därmed minska konsumtionstillväxten, vilket är viktigt av en rad skäl bl.a. med tanke på den externa balansen. Överhettningen i den svenska ekonomin i kombination med avreglering på penning- och kreditmarknaden har tillsammans med den internationella konjunkturen lett till höga räntor i . menar att det höga ränteläget är olyckligt eftersom det hämmar kapitalbildning och investeringsvilja samt medverkar till fördelningspolitiskt ofördelaktiga förmögenhetsomflyttningar. har en stram penningpolitik varit nödvändig för att dämpa överhettningstendenserna. menar att en förskjutning från penning- till finanspolitik bör komma till stånd när detta är möjligt. En sänkning av marginalskatterna och en avreglering på valutaområdet ökar ytterligare vikten av en stram finanspolitik om inte räntorna skall tvingas ligga kvar på en fortsatt ogynnsamt hög nivå. har i sina budgetalternativ pekat på områden att minska statens utgifter, bl.a. vissa bostadssubventioner och arbetslöshetsförsäkringen. Ett införande av miljöavgifter skulle också strama åt ekonomin. Inriktningen måste vara ett sänkt skattetryck i enlighet med vad som sagts tidigare i denna motion samt i partimotion med anledning av prop. 1988/89:46. Det är enligt vår uppfattning därmed nödvändigt att kraftiga stimulanser för att öka hushållssparande! Vi har därvid pekat på vårt förslag om införande av personliga investeringskonton. Regeringen behandlar i sin proposition knappast problemet med det höga ränteläget. Man anger dock att en stram inriktning av finanspolitiken bör genomföras i och med 1989/statsbudget. En svag produktivitetsutveckling är det främsta hindret för en stabil ekonomisk tillväxt i . Den växande efterfrågan vänds därmed mot utlandet och bytesbalansen försämras. Den svaga produktivitetsutvecklingen gör också att produktionsökningar till stor del slår igenom som ytterligare efterfrågan på arbetskraft. Regeringen föreslår i sin proposition åtgärder för att tillgodose behovet av arbetskraft, bl.a. för att öka rörligheten och stimulera utbudet. En åtgärd som föreslås är merkostnadsbidrag. Detta skall utgå med . till arbetslösa som tar arbete på annan ort. dock ej i . menar att bidraget ökar koncentrationen till Mot. andra expansionsorter, exempelvis , , m.fl., och Fi5 därmed bidrar till en ökad koncentration och inflation. I syfte att dels motverka överhettningen i storstadsområdena, dels åstadkomma en ökad balans i den regionala utvecklingen föreslår i stället för merkostnads bidraget ett inflyttningsbidrag på . att utgå vid flyttning till stödområdet, Bergslagskommunerna och sydöstra . den situation med högkonjunktur vi har är speciellt lämpad för att försäkra sig om en ökad regional balans för att kunna motverka en hotande arbetslöshet i glesbygdslänen som kan komma vid nästa konjunkturnedgång. nedbringas överhettningstendenserna och därmed inflationen. Småföretagen står för utvecklingskraft och är en resurs för framtida produktivitetsutveckling. Dessa företag måste ges gynnsammare villkor bl.a. genom sänkta avgifter i ett system med differentierade socialförsäkringsavgifter enligt tidigare förslag från . För att stimulera utbudet av arbetskraft föreslår regeringen en rad mindre åtgärder. Det handlar om att pensionärer skattemässigt stimuleras till förvärvsarbete, ambulerande arbetsförmedlingar för att slussa ut flyktingar på arbetsmarknaden, bidrag till sökanderesor för danska medborgare m.fl. Sammantaget innebär dessa åtgärder dock endast smärre förändringar i relation till den totala arbetskraftsbristen. Regeringen har dessutom missat det faktum att arbetskraftsbristen är ett fenomen som uppvisar inte bara mellanregionala utan även inomregionala skillnader. motsätter sig inte de föreslagna åtgärderna för ett ökat arbetsutbud men anser de föreslagna åtgärderna otillräckliga samt regionalpolitisk! mindre väl avvägda. vill föreslå ett antal andra åtgärder för ökad produktivitet enligt följande: - Företagen bör se över sina arbetsförhållanden. En god arbetsmiljö är viktig för att rekrytera rätt arbetskraft. Det är också oerhört viktigt ur arbetstagarens synvinkel. Arbetsskadorna måste minska. Farliga jobb måste både kartläggas och åtgärdas. - Satsning på utbildning. Det gäller såväl gymnasieskolan som företagsintern utbildning och högskolan. För att tillgodose behovet bl.a. av yrkesarbetare, sjuksköterskor m.fl. grupper kvalificerad arbetskraft, där behovet finns regionalt ute i landet, bör en satsning ske på de regionala högskolorna. avser att återkomma till detta vid nästa budgetproposition. - Åtgärder bör sättas in för att bereda långtidsarbetslösa ökade möjligheter till inträde på arbetsmarknaden. begär förslag hos regeringen i detta syfte. - Att komma som flykting till vårt land, med förhoppningar om ett nytt liv i en , och utsättas för långvarig arbetslöshet är nedbrytande. Det ökar också infödda svenskars misstänksamhet mot flyktingar och försvårar flyktingarnas möjligheter att på ett bra sätt anpassa sig till det svenska samhällslivet. begär hos regeringen förslag om en reform för unga flyktingar med avsikt att bereda dessa varvat arbete och språkundervisning. - Flyktingar och invandrare som kommit till med antingen en Mot. utländsk akademisk examen eller som läser in svenska akademiska Fi5 examina har i många fall stora svårigheter att finna relevanta arbeten på den svenska arbetsmarknaden. Detta beror till stor del på otillräckliga resurser för att översätta utländska examina till motsvarande svenska. Även om detta görs möter dock många flykting- och invandrarakademiker stora svårigheter på arbetsmarknaden. Detta innebär misshushållning med resurser och innebär också personligt lidande. vill att överläggningar initieras med arbetsmarknadens parter om flykting- och invandrarakademikers möjligheter att anställas i relevanta befattningar på den svenska arbetsmarknaden. - I detta sammanhang är det också viktigt att skärskåda den industristruktur vi har. Den kraftiga devalvering som genomfördes har tydligt bidragit till att traditionell industri såsom bil- och skogsindustri fått ett uppsving medan andelen högteknologi fått stå tillbaka i industrin. Högteknologiandelen i svensk industri är bara hälften så stor som exempelvis eller och också kraftigt under genomsnittet i . Högteknologiandelen är strategiskt viktig och framtidsinriktad. Högteknologiska varor uppvisar också en låg priskänslighet vilket bidrar till stabilitet i exportandelen för ett land. Industriinvesteringarna väntas under loppet av 1988 öka enligt Kl medan industriproduktionen endast ökar . En strukturomvandling bör främjas så att produktiviteten kan öka liksom högteknologiandelen. - Målet bör vara att de kvarvarande delarna av valutaregleringen avvecklas för att skapa förutsättningar för en lägre ränta och därmed stimulera investeringarna. Genom insatser för ökat arbetskraftsutbud som på ett ansvarsfullt sätt tar ansvar också för den regionala balansen, genom avreglering på valutaområdet, stimulans av en högteknologisk strukturomvandling i industrin samt satsning på en decentraliserad utbildning kan målen om ökad produktivitet, lägre inflation, sänkt ränta och regional balans främjas . Sänkta skatter för alla har i partimotionen i anledning av prop. 1988/89:46 påtalat sambandet mellan skatter, löner och inflation. Socialdemokraterna har i sin praktiska politik visat att man dåligt förmått hantera denna problematik. Följden av en ryckig politik har blivit att inkomstskattepolitiken förlorat i betydelse när det gäller att skapa rimlig löneutveckling, låg inflation och bibehållen konkurrenskraft för svenskt näringliv. sedan 1982 års regeringsskifte har haft en högre inflationstakt än konkurrentländerna. Allt tyder på att inflationen kommer att ligga kvar på en hög nivå. Detta skapar en dålig grund för den pågående lönerörelsen. Alla vill kompensera sig för inflationen. Helst vill man också skapa garantier mot förväntad inflation. Detta river upp lönekostnaderna ytterligare. Bristande rättvisa i skattesänkningarna skapar kompensationskrav. Regeringens sätt att ta sig an skatteproblematiken innebär att alla med en en årslön .) inte får del av sänkt statsskatt. Alla med inkomster under denna nivå, vilka Fi5 bor i kommuner eller landsting som tvingas höja skatten, får med denna politik höjd total skatt. Skattepolitikens anseende måste återupprättas. Det innebär långsiktighet och stabilitet i de skattepolitiska besluten. Skattesänkningar måste ske så att kompensatoriska spänningar i ekonomin begränsas och så att stabila villkor råder. Marginalskattesänkningar är en viktig del i stabiliseringspolitiken. För att de skall fungera som avsett måste de kombineras med effektiva fördelningspolitiska insatser. har förordat marginalskattesänkningar i alla inkomstskikt . och med i inkomstskiktet . förordar vi fördelningspolitiska insatser genom en särskild skattereduktion till alla skattebetalare med . Denna politik medför att alla får sänkt skatt 1989. förordar en skatteomläggning av ungefär samma omfattning och inriktning som den vi föreslagit . De fördelningspolitiska inslagen då bör vara bl.a. effektivare skatteutjämning samt differentierad mervärdeskatt med sänkt skatt på vardagsmat. Finansieringen av skatteomläggningen bör ske på ett sätt som främjar energisystemets omvandling och en god miljö. Omfattningen av finansieringen måste prövas i relation till hur priser och löner utvecklas i relation till ett internationellt perspektiv. Till frågorna om jordbruks-, teko-, arbetsmarknads- och bostadspolitiken återkommer vi i särskilda motioner. 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om god miljö som ett centralt mål för den ekonomiska politiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande betydelsen av en förstärkt regionalpolitik för att nå de ekonomiska målen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av fördelningspolitiken, 4. att hos regeringen begär förslag om personligt investeringskonto i enlighet med det anförda, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avskaffande av valutaregleringen, 6. att hos regeringen begär förslag om insatser för långtidsarbetslösa i enlighet med det i motionen anförda, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande arbete för unga flyktingar, 8. att begär att regeringen tar initiativ till överläggningar 14 1988/89 Fi5 Per-O la () () () () () () () med arbetsmarknadens parter om bättre arbetsmarknadsmöjligheter för invandrare med akademikerbakgrund, 9. att hos regeringen begär förslag om främjande av högteknologi i enlighet med det i motionen anförda, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt i motionen anförts om inriktningen av den ekonomiska