ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Fi310 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi310 av och () Kommuner och landsting har under den socialdemokratiska regeringen drabbats av stora penningmässiga indragningar. Under de borgerliga regeringarnas tid steg skatteutjämningsbidraget från 2 miljarder till 10 miljarder, vilket tillförde vårt län stora belopp. Med anledning av förslaget i årets budgetproposition till nytt skatteutjämningssystem vill vi anföra följande: I drabbas 12 av 13 kommuner hårt av det nya förslaget. t. ex. drabbas med . Även om man får i minskning så slår det igenom med . tappar , skall kommunen kompensera sig får den landets högsta kommunalskatt, 18:24. tappar , 0,82 1989. förlorar 10 milj. kr. i minskade statsbidrag och minskad skatteutjämning. förlorar 4,2 milj. 1989 i minskade skatteutjämningsbidrag. Statsbidragen till skola, ungdomslag, socialvård, energirådgivning, bostadsanpassning och enskilda vägar har antingen sänkts eller dragits in. Räntebidrag till bostäder, medel till högskolorna, pengar till länsvägar, polisen, färdtjänst, har fördelats på ett regionalpolitisk! Den socialdemokratiska regeringen väljer att finansiera en i och för sig nödvändig uppräkning av skatteut jämningen till högskattekommuner i delar av , delar av Bergslagen och delar av sydöstra genom att sänka grundgarantin för kommuner i Syd- och . Kommuner med låg egen skattekraft och ofta med liten andel av andra statliga bidrag och ofta med en sned åldersfördelning, återfinns i denna kategori. Undertecknade finner detta orättvist och föreslår, i likhet med partimotion, följande höjningar av grundgarantin i skatteutjämningssystemet: Grundgaranti enl. prop. , , , , , och Vi vill också tillägga att i sina partimotioner föreslår ökade Mot. statsbidrag till bl. a. skolan, ungdomsbostäder, kyrkliga skatteutjämningen, Fi310 enskilda vägar, återflyttningsbidrag. Införande av ett vårdnadsbidrag kommer att väsentligt förbättra den ekonomiska situationen framför allt i våra svagaste kommuner. Med anledning av ovanstående hemställer vi att beslutar att grundgarantin i den kommunala skatteutjämningen utformas i enlighet med motionens förslag.
mot · GB02Fi315 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi315 om skatteutjämningssystemets konsekvenser för I budgetpropositionen 1987/88:100 Bil. 9 föreslås förändringar i skatteutjämningssystemet. Dessa innebär i princip en omfördelning inom ram från kommunerna i söder till kommunerna i norr. Grundgarantierna i södra delen av landet sänks med i princip och grundgarantierna i norra delen höjs med i princip . Grunden för beräkningarna har därvid varit medelutdebiteringen i de enskilda länen. I en tabell i propositionen redovisas denna för samtliga län i landet. hamnar därvid i fjärdedelen med lägsta utdebitering. Vad som emellertid inte framgår av tabellen är att förändringen av grundgarantin drabbar vissa av de enskilda kommunerna inom länet orimligt hårt. I princip är det de fattigaste kommunerna som drabbas. UpplandsBro drabbas allra hårdast, som förlorar per skattekrona. Därnäst kommer med per skattekrona och med per skattekrona vilket utgör inte mindre än 29,5 milj. kr. i minskade bidrag för den sistnämnda kommunen. och är också hårt drabbade. Det säger sig självt att det inte kan vara regeringens mening att det skall vara de allra fattigaste kommunerna som skall bära subventioneringen av länen i norr. En förändrad fördelningsmodell för måste därför komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatteutjämningssystemets konsekvenser för vissa kommuner i .
mot · GB02Fi316 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi316 om skattesystemets effekter för Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A457 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatteutjämningssystemet i .
mot · GB02Fi317 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi317 av m. fl. (s) om skatteutjämning I årets budgetproposition återkommer regeringen med förslag till ändringar av den kommunala skatteutjämningen. Huvuddragen i förslaget är att utjämna skillnaderna i ekonomisk styrka mellan kommunerna i södra och norra . Det sker genom att grundgarantin sänks i och höjs i norra . I systemet vägs också in hänsyn till regionalpolitiska förhållanden, vilka får påverka grundgarantinivån. Vi ansluter oss till huvudprinciperna i förslaget, men kan svårligen acceptera att kommunerna i får ett relativt sett sämre läge genom detta förslag . Generellt innebär det nu aktuella förslaget att kommuner i ges grundgarantin (av medelskattekraften i riket). I tidigare förslag gällde som grundgaranti. Kommunerna i norra erhåller vanligtvis högre grundgaranti än i tidigare förslag. De fem nämnda västmanlandskommunerna ingick i tidigare förslag i en gråzon mellan södra och norra . Detta medförde att dessa kommuner fick en högre grundgaranti än kommunerna i . Någon sådan gråzon återfinns inte i detta förslag utan de aktuella kommunerna föreslås erhålla samma grundgaranti som kommunerna i . De välgrundade motiv som regeringen hade för sitt tidigare gråzonstänkande kvarstår och har närmast ytterligare förstärkts under det år som förflutit. Således kan konstateras att befolkningsutvecklingen för länet varit negativ . Förlusten uppgår till nästan 5 200 personer. Ser man till de olika kommunerna i länet visar samtliga sjunkande befolkningssiffror med undantag för och Sala. De båda sistnämnda kan notera smärre befolkningsökningar. För flertalet av länets kommuner och för länet som helhet gäller att också medförde kraftiga minskningar av befolkningssiffrorna. De väl kända svårigheterna i Bergslagen har naturligtvis även påverkat de nu aktuella gränskommunerna därför att en del av arbetslösheten i Bergslagen lösts genom pendling. Effekterna av de grundgarantinivåer som föreslås blir att de fem kommunerna i södra har en skattekraft som gör att kommunen står utanför utjämningssystemet kan sägas få svara för kostnaden för den högre grundgarantiplaceringen av de fem Bergslagskommunerna Mot. samt i övrigt bidra till systemet med . Skulle dessutom de fem kommuner som får betala till systemet tvingas kompensera sig med högre skatteuttag ökar detta skattesplittringen i länet, vilket knappast är avsikten med förslaget. Att ökade kommunala skatter inte är önskvärda markerar regeringen genom att i fortsättningen inte låta skatteuttag påverka skatteutjämningsbidragens storlek. Övervägande skäl talar enligt vår mening för att systemet med en mellanzon i bibehålls. Det skulle medföra att de fem södra kommunerna i länet ges en grundgaranti om av medelskattekraften. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att placera kommunerna , , , Sala och i grundgarantinivån av medelskattekraften. () ()
mot · GB02Fi318 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi318 av m. fl. om justeringar i systemet för skatteutjämning Det föreslagna systemet för skatteutjämning är allmänt sett bättre än det gällande. En fördel i sammanhanget, som kommer alla kommuner till del, är också att staten inte gör några indragningar av medel. De totala statliga transfereringarna till kommunerna kommer därmed att inte oväsentligt öka. Som alla teoretiska beräkningar innehåller dock det nya systemet vissa enstaka felslag. Några av dessa är så anmärkningsvärda att de måste åtgärdas. Detta kan ske endera genom justering av beräkningsfaktorerna i det enskilda fallet eller genom att kommunerna i fråga ges extra skatteutjämningsbidrag. Vi vill här särskilt betona tre kommuners situation. Den första är i A län. Ett studium av omständigheterna visar tydligt på det orimliga i att ska göra en maximal förlust på omläggningen. En kommun med betydande sociala problem och behov får inte behandlas på detta sätt. Särskilt stötande ter sig detta mot bakgrund av att de bäst ställda kommunerna i samma län slipper undan betydligt lindrigare. De två övriga kommunerna är och i H län. Utveckling av näringsliv och sysselsättning, liksom skattekraft och skattenivå gör det orimligt, att dessa kommuner ska drabbas så som riskerar ske. Detta är uppenbarligen effekten av metodikens felslag, som i det förra av ej antagna förslaget gav så orimliga utfall just i detta län. Uppjusteringarna i det nya förslaget har inte neutraliserat dessa effekter för och . Detta förhållande påkallar en ytterligare justering för de båda nämnda kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder inom skatteutjämningen för , och kommuner. (vpk) (vpk)
mot · GB02Fi323 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi323 av och () om den kommunala skatteutjämningen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:A488 hemställs att beslutar avslå regeringens förslag till skatteutjämning.
mot · GB02Fi324 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi324 om skatteutjämningen i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A489 hemställs 1. att hos regeringen begär ett mera rättvist skatteutjämningsförslag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att släppa investeringsfonderna fria i , , och kommuner.
mot · GB02Fi402 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi402 av () om SCB:s levnadsnivåundersökning Det finns alldeles för lite kunskap om levnadssituationen för människor med medicinska handikapp. De har ofta sjukdomar, som kan vara mycket handikappande i den dagliga livsföringen, men som statistiskt sett ganska få människor drabbas av. Det betyder att samhällets kunskaper om deras livssituation är mycket liten. har flera viktiga SCB-rapporter om handikappades levnadsförhållanden publicerats. Dessa rapporter har haft stor betydelse för den allmänna debatten i dessa frågor och har också haft betydelse för vilka åtgärder samhället vidtagit på olika områden. Men i dessa undersökningar var många medicinska handikappgrupper för små för att bli synliga i undersökningarna. 1988/89 genomför SCB en levnadsnivåundersökning med hälsoprofil. Det är då ytterst angeläget att den undersökningen kommer att omfatta också de medicinska handikappgrupper som inte kommit med. Det betyder att man vid uppläggningen av denna undersökning måste ha lämpliga urvalsramar, ge vissa tilläggsfrågor och förmodligen utföra fler intervjuer än vanligt. Det vore synnerligen olyckligt om ytterligare en viktig undersökning förbiser vissa befolkningsgrupper. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att SCB :s levnadsnivåundersökning också omfattar personer med mindre ofta förekommande medicinska åkommor.
mot · GB02Fi403 · 1988-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi403 av m. fl. (s) om statistikuppgifter inom vårdsektorn Enligt förordningen om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter (SFS 1981:1370) har dessa bl. a. att lämna uppgifter rörande bl. a. vårdhem och motsvarande. De uppgifter som ligger till grund för statistiken på nämnda område lämnas dock av praktiska skäl direkt från hemmen, med vilket i detta sammanhang menas alla hem för vård eller boende, SOL, LVU, LVM, såväl barn som vuxna, privata som stiftelseägda, statliga som kommunala. Att SCB av praktiska skäl vänder sig till hemmen direkt beror på att en och samma socialnämnd kan ha en mängd placeringar spridda över hela landet, vilket medför att det blir administrativt tungt och svårhanterligt att följa hemmen enbart med utgångspunkt från socialnämndernas uppgifter. Alldenstund hemmen inte omfattas av uppgiftsskyldighet till SCB blir följden att många av dem över huvud taget inte lämnar några uppgifter. SCB uppger själv att man har stora problem att få in statistikuppgifter. En del lämnar inte alls sådana, andra lämnar dem mycket sent. En följd av detta är att den statistik som utgör en del av underlaget för bl. a. landstingens planering och beslut blir missvisande. För att få en rättvisande bild av hur hemmen ser ut, vilken omfattning deras verksamhet har etc. vore det rimligt att samtliga hem för vård eller boende skulle omfattas av en skyldighet att lämna uppgifter till SCB. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär åtgärder syftande till att säkerställa ett fullvärdigt statistiskt underlag för planering och beslut inom vårdsektorn.
mot · GB02Fi405 · 1988-01-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi405 av m. fl. om slopande av alkoholprisets inverkan på Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: So220 hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att konsumentprisindex rensas från alkoholprisernas utveckling. () () () () () () 1 1987/88.
mot · GB02Fi406 · 1988-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi406 av m. fl. (fp, m, c) om myndigheters uppgiftsinsamling 1982 tillkom förordningen (SFS 1982:668) angående samrådsskyldighet för myndighet med företrädare för uppgiftslämnarna innan beslut om nya blanketter eller förändring av gamla tas. Trots detta fortsätter uppgiftslämnandet att öka. Detta beror på att myndigheterna använt sina ramlagar till att begära in mer uppgifter än vad de behöver. För landets många småföretagare betyder detta en ytterligare tung uppgiftsbörda. Detta framgår bl. a av industriverkets undersökning, Krångelsverige - myt eller sanning. Den bästa möjligheten att skydda företagen mot en ökad myndighetsiver att samla in uppgifter är egentligen att den lag eller den förordninag som ger myndigheter rätt att samla in uppgifter specificeras så att det klart framgår vilka uppgifter som får respektive inte får hämtas in. Framför allt inom området för tillsyn och kontroll är detta nödvändigt. Samrådsskyldigheten har utan tvekan visat sig otillräcklig när det gäller att ifrågasätta ett behov där lagtexten säger att för tillsynen enligt denna lag äger myndigheten inhämta de uppgifter den behöver. Om lagtexten i stället innehöll en uppräkning över vad som i detalj får samlas in skulle det i den ovan nämnda förordningen angivna samrådet bli riktigt meningsfullt. Ett av de skäl som anförs gentemot en specificering i lagtexten över de uppgifter som skall få samlas in av myndigheterna är att deras behov av uppgifter förändras över tiden och att det därför med jämna mellanrum kan finnas behov av att ompröva behovet av uppgifter. Naturligtvis förändras behoven. Men då får också specificeringen i lagtexten ändras. Denna möjlighet skulle ge en helt annan möjlighet än att kunna kontrollera myndigheternas krav på statistik. Denna kontroll skulle också ge möjlighet till reaktioner vid olika former av samköming av dataregister. Sambearbetningar av företagsdata som är oskäliga bör också regleras i lag förslagsvis i den samrådsförfattning som redan finns. Utgångspunkten bör vara att företagens uppgifter är privata och inte statens generella egendom. Mot denna bakgrund bör den lag eller de förordningar som ger myndighet rätt att samla in uppgifter specificeras så att det klart framgår vilka uppgifter som får respektive inte får samlas in. Visst kan uppgiftsbehovet variera med förändringar i vår omvärld men med största sannolikhet inte i större takt än att de lagändringar som kan behövas också kan prövas i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en precisering i lagar och förordningar av de uppgifter myndigheter har rätt att samla in. () () () () ()
mot · GB02Fi409 · 1988-01-22 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi409 av och (vpk) om statistik m. m. om medicinskt handikappade Vpk har under tidigare riksmöten i ett flertal motioner tagit upp frågor gällande situationen för människor med s. k. medicinska handikapp. Med begreppet medicinskt handikappade avser vi bl. a. blödarsjuka, stomiopererade, kroniskt mag- och tarmsjuka, njursjuka, laryngektomerade, människor med celiaki, epilepsi, cystisk fibrös, diabetes och psoriasis. Vi har påtalat att det saknas dokumenterade kunskaper om flertalet av dessa gruppers levnadsvillkor och att bristen på kunskaper leder till rättsförluster när det gäller insatser från , socialförsäkringen osv. kommer att slutföra arbetet med ett informationsmaterial om medicinskt handikappades behov av insatser. Det är en viktig början för att bättre uppmärksamma dessa grupper. Informationen bygger på förbundens erfarenheter och nya data har alltså inte samlats in i detta arbete. SCB har publicerat rapporter angående handikappades levnadsförhållanden. Rapporter som haft stor betydelse som argument för att väcka opinion för förbättringar för handikappade. Flertalet av de medicinska handikappgrupperna är dock för små för att bli synliga i SCB:s reguljära levnadsnivåundersökningar. /89 genomför SCB en levnadsnivåundersökning med hälsoprofil. Det är angeläget att den undersökningen kommer att omfatta de medicinskt handikappade. För att detta skall bli möjligt måste lämpliga urvalsramar skapas, vissa tilläggsfrågor formuleras och ett större antal intervjuer än i den vanliga undersökningen göras. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att SCB får i uppdrag att i kommande levnadsnivåundersökning belysa de medicinskt handikappades situation enligt motionens förslag. (vpk) (vpk)
mot · GB02Fi412 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi412 av och () om nedläggning av och statens person- och adressregisternämnd I partimotion om data och integritet har vi hemställt om att beslutar lägga ned den kommersiella delen av . 1 konsekvens med detta yrkande bör också statens person- och adressregisternämnd upphöra. bör således avslås. Intäkterna från kan beräknas minska Övriga inkomster av statens verksamhet med . Med hänvisning till det anförda hemställs att till statens person- och adressregisternämnd för /89 inte anslår några pengar, dvs. en reducering med .
mot · GB02Fi413 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi413 av m. fl. (m) om avveckling av SPAR Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:K43l hemställs att hos regeringen begär förslag till avveckling av SPAR i enlighet med vad i motionen anförts. () Hans Nyhage (m) () () (m) ()
mot · GB02Fi414 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi414 av m. fl. (c) om kooperativ företagsstatistik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N308 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kooperativ företagsstatistik.
mot · GB02Fi415 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi415 av och (m, s) om roll i lokalfrågor för försäkringskassorna 1 regeringsbeslut regleras förfaringssättet beträffande anskaffning av lokaler för försäkringskassorna. skall i samråd med upprätta generella riktlinjer för förhyrning av lokaler. Försäkringskassorna får inte utan medgivande träffa hyresavtal där bashyran överstiger eller där hyrestiden överstiger . Är verken inte eniga skall frågan underställas regeringens prövning och vid investeringskostnad och byggprojekt över De av de båda verken gemensamt utfärdade generella riktlinjerna innehåller detaljföreskrifter om area per tjänst för olika funktioner, deltidsarbetets inverkan på ytbehovet, behovet av förändringsytor m. m. Även om man kan ha förståelse för att generella riktlinjer behövs måste det konstateras att föreskrifterna är otidsenliga och betungande för försäkringskassorna. Dessa, som i sin strävan att upprätthålla en god service till de försäkrade ständigt måste överse lokalkontorsnätets utformning, kommer i varje fall inom storstadsregionerna ofta i det läget att man inte kan ge bindande besked varvid annan intressent får företräde. Förhandlingssituationen missgynnar därmed försäkringskassorna. medverkan sedan det åberopade regeringsbeslutet har i de flesta fallen inskränkts till en formaliabehandling av kontrollkaraktär beträffande skrift i avtal och dylikt. Hjälp med lokalförslag är sällsynt. Det finns tillräcklig kompetens och ansvarsmedvetenhet inom försäkringskassorna och för att handlägga lokalfrågorna så som skedde . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att regleringsbrevet om anskaffning av lokaler åt försäkringskassorna indrages och att nytt regleringsbrev med beaktande av motionens synpunkter utfärdas.
mot · GB02Fi416 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi416 av m. fl. om statsmakternas granskning av Systembolaget och AB Vin- och Spritcentralen Vid riksdagsbehandling av betänkande bifölls regeringens förslag (prop. 1986/87:99) att låta revisorer och RRV granska alkoholmonopolens verksamhet. revisorer skulle därvid huvudsakligen granska de förhållanden som hänger samman med företagens samhälleliga uppgifter och särskilda verksamhetsbetingelser, såsom monopolställning, beroende av statlig finansiering m. m. chefen sid 47). RRV:s granskning avser traditionell förvaltningsrevision. Alkoholbolagens styrelser består traditionellt av förtroendevalda utsedda av de fyra största riksdagspartierna, tjänstemän från resp. samt representanter från näringslivet m. fl. Revisionen i bolagen består av fem revisorer och fem suppleanter. Utöver två auktoriserade revisorer, jourhavande revisorn och hans suppleant, består revisionen av förvaltningsrevisorer från RRV alternativt samt av sex av riksgäldsfullmäktige utsedda förtroendevalda från de fyra största politiska partierna. Den revision som bolagens auktoriserade revisorer utför enligt aktiebolagslagen och den särskilda instruktionen för den jourhavande revisorn omfattar inte bara räkenskaps- och bokslutsgranskning utan även granskning av styrelsens och verkställande ledningens förvaltning. Vidare har jourhavande revisor att, i särskilda yttranden till chefen för , ange huruvida enligt jourhavande revisorns mening bola gets förbindelser mot staten blivit vederbörligen uppfyllda ävensom huruvida genom någon förvaltningsåtgärd eller något beslut statens eller det allmännas intresse trätts för när. En väsentlig förutsättning för regeringens förslag var att de föreslagna åtgärderna inte skulle försämra de statliga bolagens kommersiella betingelser. AB Vin- och Spritcentralen har, utöver monopolverksamhet, en betydande och växande export, och dotterbolaget verksamhet bedrivs i konkurrens och efter företagsekonomiska principer. Alkoholbolagen har primärt inga alkoholpolitiska uppgifter. Bolagen har att anpassa sina verksamheter efter rådande alkoholpolitik och utforma verksamheterna så att de står i överensstämmelse med denna. Priset på monopolbolagens produkter i konsumentledet styrs i allt vä 1987/88 Fi416 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vid en eventuell omorganisation av revisionen i Systembolaget och AB Vin- och Spritcentralen det parlamentariska inslaget bibehålles. () () sentligt genom riksdagsbeslut avseende dryckesskattens utformning och storlek. Bolagens pris fastställes efter självkostnadskalkylering. För kontakten mellan respektive bolag och har det parlamentariska inslaget i revisionen visat sig ha stor betydelse. Det är därför av vikt att revisioner även kommer att bestå av bl. a. representanter från riksdagspartierna.