mot · GC02Sk23 · 1988-11-15 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk23 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:46 om Mot. inkomstskatten för , extra avdrag för i?88/8?, folkpensionärer, uppbörd av B-skatt och kvarskatteavgift på fyllnadsinbetalningar m.m. I propositionen läggs förslag om en ny skatteskala , vissa förändringar i beskattningen för pensionärer, förändringar i reglerna för fyllnadsinbetalningar m.m. Förslagen innebär en uppseendeväckande omsvängning i förhållande till vad som framfördes under valrörelsen. Förslaget om reducerad inkomstprövning av det kommunala bostadstillägget (KBT) för pensionärer motiveras av önskemålet att stimulera personer till fortsatt förvärvsarbete. När i valrörelsen framförde ett liknande förslag i samma syfte betecknades det som idiotiskt" av finansministern. För pensionärer med inkomster mellan . höjs skatten med mellan . På grund av avsaknaden av inflationsskydd kommer ca 300 000 inkomsttagare att få höjd i stället för sänkt marginalskatt. Regeringens förslag innebär en sänkning av grundbeloppet i den statliga inkomstskatten från för beskattningsbara inkomster mellan . och från för inkomster . Förslag om inflationsskydd i skatteskalan finns inte. Konsekvenserna för statsbudgeten i form av minskade statsinkomster nämns över huvud taget inte. Effekterna på samhällsekonomin och efterfrågeläget negligeras likaså. Av en bisats framgår att finansministern hoppas att de nominella löneökningarna skall bli lägre, men analys saknas helt. De konsekvensbeskrivningar som finns består av två tabeller, delvis felaktiga. Tabell 1 påstås visa hur stor skattesänkningen blir 1989 vid oförändrade inkomster. Siffrorna är korrekta enbart om prisökningstakten är noll - ett uppenbart orimligt antagande, som finansministern inte ens själv tror på. En konsekvens av avsaknaden av inflationsskydd är att betydande grupper kommer att få höjd marginalskatt. Ca 250 000 inkomsttagare med inkomster kring den s.k. brytpunkten kommer vid en löneökning på att skjutsas upp i ett högre inkomstskikt. De har en marginalskatt på och får Mot. 1988/89 denna höjd till . Det torde vara en tveksam fördel att de utan Sk23 den 3 marginalskatt, nämligen . En liknande effekt skapas för de ca 50 000 inkomsttagare som har ca . i taxerad inkomst. Med en 7-procentig löneökning skjutsas de upp i nästa skatteintervall och marginalskatten stiger från till . Dessa konsekvenser, som finansministern inte ens brytt sig om att beskriva, torde göra det mycket svårt för arbetsmarknadens parter att på det sätt regeringen önskar ta hänsyn till skatteförändringarna vid avtalsförhandlingarna. Detta framgår också vid avtalsförhandlingen har förvandlats till ökning av inkomsten efter skatt. Vid t.ex. 7 procents löneökning finns två vågdalar just vid inkomster vid skiktgränserna. Förändringen i skatteskalan i regeringens förslag innebär formellt minskade skatteinkomster på . Därav motsvarar det uteblivna inflationsskyddet ca . Den faktiska skattesänkningen är alltså ca . Någon diskussion av de stabiliseringspolitiska effekterna därav finns varken i denna proposition eller den ekonomisk-politiska propositionen, vilket är anmärkningsvärt. Enligt uppfattning bör inkomstskatten sänkas (i grundbeloppet) för alla inkomster . Detta skall ses som ett första steg i en större skattereform. Grundavdraget i inkomstskatten bör inte förändras. Därtill måste det automatiska inflationsskyddet återinföras. Detta innebär att alla inkomsttagare får sänkt eller oförändrad marginalskatt. Även de som med regeringens förslag får sin marginalskatt höjd med 11 resp. får således sänkt marginalskatt med förslag. Eftersom vi föreslår att inflationsskyddet återinförs ökar möjligheten att parterna kan ta hänsyn till skattesänkningen i avtalsförhandlingarna. I övrigt torde denna möjlighet inte förändras av om inkomstskatten sänks . Med vårt förslag minskar statens skatteintäkter med ca . Därav svarar inflationsskyddet för ca . Skattesänkningen blir således ca 8 miljarder. Den samhällsekonomiska effekten av denna beror på i vad mån de nominella löneökningarna dämpas samt på de övriga åtgärder vi föreslår. En närmare analys görs i vår partimotion om den ekonomiska politiken. I propositionen finns tre förslag som särskilt berör pensionärernas skattesituation. Det första förslaget innebär att det extra avdraget för pensionärer trappas av med en enhetlig procentsats som är så avpassad att avdraget för ensamstående faller bort helt om den taxerade inkomsten överstiger . Avsikten är att dämpa de marginaleffekter som vid vissa inkomster kan överstiga samt att undvika att extra avdrag utgår i så höga inkomstlägen att det framstår som stötande. Båda dessa effekter uppnås Mot. med regeringens förslag men till priset av en kraftig total skattehöjning. Pensionärer med inkomster (folkpension, pensionstillskott och ATP) på ca . - en inkomstgräns som ofta figurerade i valrörelsen - får sin skatt höjd med ca . Även pensionärer med ännu lägre inkomst ca . - får höjd skatt, om än med blygsamma . Om inkomsten är ca . blir skattehöjningen nära 1 300. kan inte acceptera de föreslagna skattehöjningarna. Vi är väl medvetna om frågans tidigare behandling i och den matematiskt svåra uppgiften att uppnå de båda önskade målen. Till dess en bättre lösning än den nu föreslagna kan finnas, t.ex. i samband med en stor skattereform, anser vi emellertid att olägenheterna med nuvarande regler är mindre än olägenheterna med den stora skattehöjning som regeringen föreslår. Vi föreslår således att nuvarande regler för avtrappning skall fortsätta att gälla. Det andra förslaget som berör pensionärerna gäller det extra avdragets avtrappning mot förmögenhet. Nuvarande regler har länge uppfattats som synnerligen stötande. Det gäller för det första det faktum att pensionärer har en "särskild förmögenhetsskatt vid en förmögenhet som vida understiger den för andra inkomsttagare. Vanliga inkomsttagare påförs ingen förmögenhetsskatt vid sparbelopp som är , medan pensionärer får vidkännas en särskild avtrappning av det extra avdrag - en särskilt förmögenhetsskatt - redan vid ett sparbelopp på . Dagens regler är stötande även därigenom att de kan innebära marginaleffekter på eller mer. Ett exempel på hur reglerna direkt uppmuntrar till förmögenhetsminskning ges i propositionen - detta är självklart i bjärt kontrast till önskemålet att i stället uppmuntra till sparande. Regeringens förslag inskränker sig emellertid till en ganska blygsam förändring. Marginaleffekten sägs aldrig överstiga vid en förmögenhetsavkastning på . I verkligenheten är förmögenhetsavkastningen ofta (t.ex. räntan på vanligt banksparande) och marginaleffekten torde då kunna överstiga , dvs. uppmuntra till konsumtion av tidigare sparande. Även om regeringens förslag genomförs kommer också pensionärer att ha förmögenhetsskatt vid väsentligt lägre sparbelopp än andra inkomsttagare. Enligt vår uppfattning är det rimligt att helt avskaffa den avtrappning som sker av extra avdraget mot förmögenhet. Därigenom likställs pensionärer med andra inkomsttagare vad avser skatten på sparbelopp. Det får ankomma på utskottet att utarbeta förslag till förändringar i anvisningarna till 50 § kommunalskattelagen och i 22 § 3 mom taxeringslagen. Med regeringens förslag i ovan nämnda fall minskar skatteintäkterna för staten med netto 2530 milj. kr. och för kommunerna med netto 200-205 milj. kr. Med förslag blir skattesänkningen större, kanske dubbelt så stor. Detta torde inte skapa några problem från statsfinansiell synpunkt. Från samhällsekonomisk synpunkt blir effekterna en önskvärd stimulans av pensionärernas sparande. Det tredje förslaget som berör pensionärerna innebär en förändring av inkomstprövningen av det kommunala bostadstillägget (KBT). föreslår att KBT inte skall reduceras för de ålderspensionärer som har Sk23 arbetsinkomster. Avsikten är att uppmuntra även personer till fortsatt förvärvsarbetande genom att marginaleffekten minskas från till . Vi noterar med viss förvåning den snabba omsvängning i regeringens politik som detta förslag innebär. framförde förslag med syfte att uppmuntra de pensionärer som så önskade att fortsätta förvärvsarbeta även efter uppnådd pensionsålder. Förslaget betecknades då som social nedrustning och idiotiskt av finansministern. Vi har ingen invändning mot regeringens förslag. Det behöver emellertid kompletteras på två sätt. För det första bör reducering av KBT inte heller ske mot inkomst av rörelse, för att uppmuntra även t.ex. äldre hantverkare till fortsatta arbetsinsatser. För det andra bör även pensionärer som inte har KBT uppmuntras till fortsatt förvärvsarbete. Vi föreslår därför att ett särskilt förvärvsavdrag införs för pensionärer på . Det får ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Avdrag för ökade levnadsomkostnader I propositionen föreslås en ytterligare förlängning av den specialregel som infördes för de personer som arbetar inom byggnads- och anläggningsbranschen. Vi anser liksom tidigare att undantag från tvåårsregeln inte bör begränsas till denna bransch utan gälla även andra yrkeskategorier. Uttag av preliminär skatt höjdes uttaget av preliminär B-skatt från av den slutliga skatten året före inkomståret. hävdade då och även därefter att detta skapade en risk för överuttag, och vi föreslog att uttaget skulle begränsas till av den slutliga skatten före inkomståret. har undersökt hur väl ett uttag på skapar en överensstämmelse mellan preliminär och slutlig skatt. Med hänsyn till denna kartläggning av de faktiska förhållandena föreslår RSV att uttaget av preliminär B-skatt begränsas till fysiska personer och dödsbon. För juridiska personer utom dödsbon anser RSV att uttaget även fortsättningsvis bör vara . Regeringen håller emellertid fast vid ett uttag av preliminär B-skatt på även för fysiska personer och dödsbon som huvudregel och den enda förändring som föreslås är en ganska krånglig komplettering av denna schablonregel för att undvika för stort överuttag. I fråga om fysiska personer och dödsbon anser vi RSV:s förslag väl avvägt. Preliminär B-skatt bör alltså tas ut för fysiska personer och dödsbon. I motsats till RSV anser vi att detsamma bör gälla för juridiska personer. Det prognosticerade underuttaget torde hänga samman med att många juridiska personer gör preliminär deklaration och därför inte i praktiken taxeras enligt schablonen . Om schablonen i stället sätts till kan därför faktiskt en bättre överensstämmelse mellan preliminär Mot. 1988/89 skatt och slutlig skatt uppnås. Det får ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig lagtext. Regeringen föreslår tre förändringar av avgift på fyllnadsinbetalningar som alla innebär höjningar. Vi avvisar dem. Det mest anmärkningsvärda förslaget gäller införandet av en avgift på på fyllnadsinbetalningar större än . som görs mellan och året efter inkomståret. Detta innebär att de skattskyldiga belastas med en avgift även om fyllnadsinbetalning görs så fort kontrolluppgifter på inkomsterna erhålls. För att undvika avgiften måste man alltså löpande under inkomståret göra egna uppskattningar av inkomster och beräkna sin skatt. Med dagens krångliga skattesystem är detta en orimlig börda att lägga på de skattskyldiga. Vi anser det självklart att den som på korrekt sätt fullgör sin deklarationsskyldighet vid utsatt tillfälle skall kunna göra en fyllnadsinbetalning utan att påföras en särskild avgift. De båda andra förslagen innebär en ökning av kvarskatteavgiften till för fyllnadsinbetalningar som görs efter samt en höjning från av avgiften på fyllnadsinbetalningar för belopp större än . för dem som fått anstånd. Vi avvisar även dessa förslag. RSV har föreslagit att den lägsta kvarskatteavgiften skall höjas . Regeringen avvisar detta förslag med en kortfattad motivering att det inte skulle skapa några nämnvärda administrativa fördelar eller andra förenklingar. Vi anser för vår del att RSV är bättre ägnad att göra dessa bedömningar, och föreslår alltså att kvarskatteavgift som understiger . inte skall påföras. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar om sådan ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt att grundbeloppet sänks för alla beskattningsbara inkomster som överstiger 7 basenheter, 2. att beslutar återinföra det automatiska inflationsskyddet, 3. att avslår förslaget om ny avtrappning av extra avdraget på grund av inkomster utöver pensioner, 4. att beslutar avskaffa avtrappningen av extra avdraget mot förmögenhet, 5. att hos regeringen begär förslag om ett särskilt förvärvsavdrag för pensionärer enligt vad som anförts i motionen, 6. att beslutar om undantag från tvåårsregeln utan begränsning till byggnads- och anläggningsbranschen enligt vad som anförs i motionen, 7. att med avslag på propositionen i denna del beslutar att Mot. uttag av preliminär B-skatt görs enligt vad som anförs i Sk23 8. att avslår förslagen om nya och höjda avgifter på fyllnadsinbetalningar enligt vad som anförs i motionen, 9. att beslutar att lägsta kvarskatteavgift höjs . Karl-Gös ta Biörsmark (fp) () () () () ()