mot · GB02Kr296 · 1988-01-26 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr296 av m. fl. (vpk) om och dess finansiering när ett växande och i inte ringa omfattning kommersialiserat och utslätat programutbud når oss via satellit och kabel är det viktigt att programföretagen lever upp till grundtanken om publicistiskt oberoende etermedier vilka har som en huvuduppgift att förmedla och levandegöra svensk kultur. Så skriver kulturministern i budgetpropositionen om verksamhet. Vi instämmer från vpk:s sida helt med kulturministern. Det är också självklart att en radio och television i allmänhetens tjänst inte ger plats för kommersiell reklam. I då kommersialismens krafter gör sig allt bredare finns det anledning att fridlysa åtminstone några områden. Det är angeläget att riksdagsmajoriteten också framöver slår vakt om reklamfriheten och står emot de borgerliga partier och finansintressen som vill öppna för en kommersialisering av i första hand televisionen. Det är oundvikligt att kommersiella finansieringsformer som reklam och sponsring kommer att skada televisionens och radions möjligheter att fullgöra sitt uppdrag. Tag t. ex. ett viktigt informationsprogram i radion som når en procent av lyssnarna. Det skulle i verkligheten fylla en stor idrottsarena kring en angelägen samhällsfråga om dess publik samlades dit. Bara när det gäller radio och TV har ett kortsynt kommersiellt tänkande lyckats med konststycket att utmåla det som ett misslyckande och kunnat hävda att sådana 'smala program borde försvinna ur radio och TV. Också möjligheterna att erbjuda mångfald, att kritiskt granska olika företeelser i samhället och att informera och aktivera människor påverkas negativt. riskerar alla slags sammanblandningar av det samhälleliga radio- och TV-uppdraget med kommersiella finansieringsformer det gäller också till synes oskyldiga former av sponsring att rubba människors själva tilltro till medierna och deras integritet. Då har allmänheten förlorat sin radio och TV. (Ur uttalande från de radio- och TV-anställdas fackföreningar i , .) Den snabba tekniska utvecklingen på medieområdet med bl. a. satellittekniken skapar nya möjligheter för bättre information, internationellt utbyte och kulturkontakter över gränserna. Men vi vet också att den nya tekniken bara i mycket begränsad utsträckning har använts i sådana positi Multinationella mediebolag har tagit hand om mycket av satellitsändningarna och överöser oss med undermåliga, kommersiella och alltför ofta våldsförhärligande program. är det en ljuspunkt i mörkret att flera av satellitbolagen tycks ha räknat fel och misslyckats med att få en masspublik, vilket i sin tur lett till bristande reklamintäkter och hotande konkurs. Likväl är läget allvarligt. Inte minst gäller det för våra barn som i ökad utsträckning tittar på satellitbolagens sändningar. Det finns all anledning att se över satellit- och kabel-TV-lagstiftning i avsikt att skärpa bestämmelserna. Vpk har tidigare lagt förslag i den riktningen och avser att återkomma även till årets med dessa förslag. Men det viktigaste motmedlet mot rymdens kommersiella krafter är ändå inte mer eller mindre bristfälliga lagregleringar, utan ökade satsningar på vår egen radio och television. Vi måste få fler gestaltande program, bra dokumentärer, spännande barnprogram, teater, film och idrott. Det måste också bli ett ökat utbud för våra invandrare. Allt detta kräver ökade ekonomiska resurser för . Det har vi inte råd med, hävdar de som vill öppna dörrarna för reklamen och försöker lura i folk att de slipper betala något pris för reklamen. I själva verket är mottagaravgiften mycket låg. För två TV-kanaler och fyra radioprogram betalar vi inte mer än för en kvällstidning och mindre än prenumerationsavgiften för morgontidningen. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi har gjort andra jämförelser. har funnit att TV kostar tittarna . Ett bibliotekslån kostar , ett besök på länsmuseum , på en statlig teater och på en konsert . I de senare fallen är vi alla med och betalar som skattebetalare (vilket vi finner riktigt). Som TV-tittare betalar vi helt via avgiften. Under en följd av år har Radio-koncernens intäkter successivt urholkats. Så kan det inte fortsätta. Alla som verkligen menar allvar med att de önskar en bättre svensk radio och television som kan möta kommersialismens krafter, måste inse att ökade resurser måste ställas till förfogande. Vpk har förordat höjningar av mottagaravgiften utan att vinna gehör för våra förslag. Men vi har också pekat på möjligheten att finna andra former att finansiera verksamheten än via mottagaravgiften. En rimlig ordning kunde vara att vissa tunga delar av verksamheten skattefinansieras precis på samma sätt som sker i fråga om utlandssändningarna. Utöver skattefinansieringen bör det finnas en mottagaravgift. Under vissa förutsättningar bör ledning kunna fastställa mottagaravgiftens storlek. Även andra vägar, som inte leder till kommersialisering och reklam, bör kunna diskuteras för att finansiera verksamheten. Det är angeläget att regeringen snabbt tillsätter en utredning som i samverkan med styrelse ser över finansieringsformerna i avsikt att ekonomiskt stärka svensk radio och television. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade satsningar på , 2. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se över finansieringsformerna för . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)