mot · GB02Fi411 · 1988-01-25 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi411 av () om datoriseringen Vi bör vara medvetna om att datorintressena i världen är mycket resursstarka och att de utsätter oss för en målmedveten marknadsföring. De har lyckats bra att suggerera oss att tro att framtiden ligger i allt större beroende av datorer, antingen vi vill eller ej. Informationssamhället kommer naturligtvis inte automatiskt på ett nästan mystiskt sätt, utan därför att några vill det. Persondatorförsäljningen har inte blivit så framgångsrik som man tänkt sig. När människor skall betala själva, vill de ha mer valuta för pengarna. Bättre har det gått att få företag och myndigheter att satsa. Nästan som hypnotiserade anslås miljonbelopp för datorinvesteringar, trots att systemens livslängd är kort och trots att man blir sårbar och att yrkeskunskap och överblick försvinner. Företagens dataavdelningar är mäktiga hemlighetsmakare som kan lamslå produktionen. Industrierna liknar alltmer befästa fort. Databrotten har blivit en lukrativ affär. Den ansvarige beställaren har ofta svårt att förstå en offert från dataföretaget. Men liksom Kejsaren i sina nya kläder är han rädd att vara obegåvad och inte förmögen att sköta sitt arbete om han talar om det. Han har gått på myten att det är att hindra utvecklingen att säga nej till ett datasystem, även om han tycker att det system man har kunde utvecklas och fungera bättre. Har man väl infört ett datorsystem till stora kostnader och låtit kunskapen att klara sig utan försvinna, då är risken liten att man kommer att erkänna att man ångrar sig. Det påstås t. o. m. att detta med datorer egentligen bara kan förstås av barn. De flesta vuxna är en förlorad generation. Men man glömmer att tala om att vad barn saknar är erfarenhet och omdöme och möjlighet att välja, därför att de inte vet vilka alternativ som finns. Barnen i skolan är ofta fascinerade av sina datorer. De kan sitta fängslade vid sina knappar och skärmar i timtal, precis som de gärna spelar spel vid korvkioskerna. Datorerna har också använts i humanistiska ämnen. Men den marginella hjälp som datorn kan ge för att liva upp t. ex. grammatikundervisningen är knappast värd pengarna. Fördelarna med elektroniken är många, t. ex. eleganta styr- och reglersystem, ordbehandling, tidsbesparande rit- och beräkningsfaciliteter, resurs snål lagringskapacitet, databanker som kan knytas samman och nås från Mot. 1987/88 många håll . Men den utmärks fortfarande av att vara en lösning Fi411 som söker sina problem. Datorerna försvårar direktkontakt mellan människor, den formaliserar och utarmar informationsinnehållet och dränker oss i en mängd information som vi inte söker. Bildskärmsarbete har visat sig påfrestande och forskningsresultat visar att man inte kan utesluta att de elektromagnetiska fälten kan medföra hälsorisker. Det finns all anledning att skynda långsamt med datoriseringen. Skolan bör främst utveckla barnens omdöme och ge dem ett rikt språk, tankeverktyg att handskas med denna mångfaldiga värld, glädje och förståelse inför människans ansvar och möjligheter. Det är inte rätt att ta resurser från andra viktiga områden i skolan för den orimligt dyra dator-satsningen. De humanistiska och estetiska ämnenas ställning måste stärkas. Detta gäller i hög grad även för tekniker, som bör inspireras att utveckla en teknik som passar för ett samhälle rikt på skönhet och nära mänskliga relationer. Den offentliga sektorn genomgår en brådstörtad datorisering, med många dyrbara bakslag. I då anslag skärs ned för viktiga samhällsområden och yttersta sparsamhet krävs av myndigheter och förvaltningar är det oklokt att så oreflekterat acceptera att stora summor anslås för datorisering. Ett betydligt fylligare underlag och begripliga motiveringar för data-satsningarnas överlägsenhet över andra viktiga investeringsbehov bör presenteras innan anslag föreslås. [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de humanistiska och estetiska ämnenas företräde i skolan framför datorerna,1] att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökat beslutsunderlag beträffande myndigheternas datorisering. 1 1987/88:Ub270 1* 1987/88.